# Den Europæiske Unions C 33E/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2013.033.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 33E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang5. februar 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2013.033.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 33E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang5. februar 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 5. til 7. juli 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 291 E af 4.10.2011.VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 5. juli 2011 |
| 2013/C 033E/01 | Forsyningspligt og alarmnummer 112Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forsyningspligt og 112-alarmnummeret (2010/2274(INI)) | 1 |
| 2013/C 033E/02 | Et mere effektivt og fair detailmarkedEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (2010/2109(INI)) | 9 |
| 2013/C 033E/03 | Ændret ungarsk forfatningEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om den ændrede ungarske grundlov | 17 |
| 2013/C 033E/04 | Femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken for perioden efter 2013Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (2011/2035(INI)) | 21 |
| 2013/C 033E/05 | EU's budgetstøtte til udviklingslandeEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til udviklingslande i fremtiden (2010/2300(INI)) | 38 |
| 2013/C 033E/06 | Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefterEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter (2011/2034(INI)) | 46 |
| 2013/C 033E/07 | Socialydelser af almen interesseEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for socialydelser af almen interesse (2009/2222(INI)) | 65 |
| 2013/C 033E/08 | Virkningen af EU's udviklingspolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik (2011/2047(INI)) | 77 |
| | Onsdag den 6. juli 2011 |
| 2013/C 033E/09 | Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækstEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om bredbånd i Europa: investering i digitalt drevet vækst (2010/2304(INI)) | 89 |
| 2013/C 033E/10 | Beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (2011/2025(INI)) | 101 |
| 2013/C 033E/11 | Forberedelse af Kommissionens arbejdsprogram 2012Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om Kommissionens arbejdsprogram for 2012 | 110 |
| 2013/C 033E/12 | Lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertilEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om EU-lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertil - gennemførelse og perspektiver (2010/2249(INI)) | 120 |
| 2013/C 033E/13 | Luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannereEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannere (2010/2154(INI)) | 125 |
| 2013/C 033E/14 | Kvinder og virksomhedsledelseEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om kvinder og virksomhedsledelse (2010/2115(INI)) | 134 |
| 2013/C 033E/15 | Den finansielle, økonomiske og sociale krise: foranstaltninger og initiativer, der bør træffesEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (2010/2242(INI)) | 140 |
| | Torsdag den 7. juli 2011 |
| 2013/C 033E/16 | Situationen i Syrien, Yemen og Bahrain i forbindelse med situationen i den arabiske verden og NordafrikaEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika | 158 |
| 2013/C 033E/17 | EU's eksterne politikker til støtte for demokratiseringEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (2011/2032(INI)) | 165 |
| 2013/C 033E/18 | Forberedelse af valget til den russiske Duma i decemberEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om forberedelserne til valget til den russiske Statsduma i december | 180 |
| 2013/C 033E/19 | Ændringer af SchengenEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om ændring af Schengenreglerne | 182 |
| 2013/C 033E/20 | Europa-Parlamentets tilgang til gennemførelsen af artikel 9 og 10 i Lissabontraktatens protokol nr. 1 om interparlamentarisk samarbejde inden for området FUSP/FSFPEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Europa-Parlamentets tilgang til gennemførelsen af artikel 9 og 10 i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten for så vidt angår parlamentarisk samarbejde inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik | 186 |
| 2013/C 033E/21 | Ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i UnionenEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen | 188 |
| 2013/C 033E/22 | Fremskridt med hensyn til minerydningEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om fremskridt med hensyn til minerydning (2011/2007(INI)) | 191 |
| 2013/C 033E/23 | Den Demokratiske Republik Congo og massevoldtægterne i provinsen SydkivuEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Den Demokratiske Republik Congo og massevoldtægterne i provinsen Sydkivu | 198 |
| 2013/C 033E/24 | Indonesien, herunder angreb mod minoriteterEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Indonesien, herunder angreb mod minoriteter | 201 |
| 2013/C 033E/25 | Indien, særlig dødsdommen over Davinder Pal SinghEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Indien, særlig dødsdommen over Davinder Pal Singh | 204 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 5. til 7. juli 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 291 E af 4.10.2011.VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 5. juli 2011

2013/C 033E/01

Forsyningspligt og alarmnummer 112Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forsyningspligt og 112-alarmnummeret (2010/2274(INI))

1

2013/C 033E/02

Et mere effektivt og fair detailmarkedEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (2010/2109(INI))

9

2013/C 033E/03

Ændret ungarsk forfatningEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om den ændrede ungarske grundlov

17

2013/C 033E/04

Femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken for perioden efter 2013Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (2011/2035(INI))

21

2013/C 033E/05

EU's budgetstøtte til udviklingslandeEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til udviklingslande i fremtiden (2010/2300(INI))

38

2013/C 033E/06

Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefterEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter (2011/2034(INI))

46

2013/C 033E/07

Socialydelser af almen interesseEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for socialydelser af almen interesse (2009/2222(INI))

65

2013/C 033E/08

Virkningen af EU's udviklingspolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik (2011/2047(INI))

77

Onsdag den 6. juli 2011

2013/C 033E/09

Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækstEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om bredbånd i Europa: investering i digitalt drevet vækst (2010/2304(INI))

89

2013/C 033E/10

Beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (2011/2025(INI))

101

2013/C 033E/11

Forberedelse af Kommissionens arbejdsprogram 2012Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om Kommissionens arbejdsprogram for 2012

110

2013/C 033E/12

Lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertilEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om EU-lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertil - gennemførelse og perspektiver (2010/2249(INI))

120

2013/C 033E/13

Luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannereEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannere (2010/2154(INI))

125

2013/C 033E/14

Kvinder og virksomhedsledelseEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om kvinder og virksomhedsledelse (2010/2115(INI))

134

2013/C 033E/15

Den finansielle, økonomiske og sociale krise: foranstaltninger og initiativer, der bør træffesEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (2010/2242(INI))

140

Torsdag den 7. juli 2011

2013/C 033E/16

Situationen i Syrien, Yemen og Bahrain i forbindelse med situationen i den arabiske verden og NordafrikaEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika

158

2013/C 033E/17

EU's eksterne politikker til støtte for demokratiseringEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (2011/2032(INI))

165

2013/C 033E/18

Forberedelse af valget til den russiske Duma i decemberEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om forberedelserne til valget til den russiske Statsduma i december

180

2013/C 033E/19

Ændringer af SchengenEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om ændring af Schengenreglerne

182

2013/C 033E/20

Europa-Parlamentets tilgang til gennemførelsen af artikel 9 og 10 i Lissabontraktatens protokol nr. 1 om interparlamentarisk samarbejde inden for området FUSP/FSFPEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Europa-Parlamentets tilgang til gennemførelsen af artikel 9 og 10 i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten for så vidt angår parlamentarisk samarbejde inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

186

2013/C 033E/21

Ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i UnionenEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

188

2013/C 033E/22

Fremskridt med hensyn til minerydningEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om fremskridt med hensyn til minerydning (2011/2007(INI))

191

2013/C 033E/23

Den Demokratiske Republik Congo og massevoldtægterne i provinsen SydkivuEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Den Demokratiske Republik Congo og massevoldtægterne i provinsen Sydkivu

198

2013/C 033E/24

Indonesien, herunder angreb mod minoriteterEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Indonesien, herunder angreb mod minoriteter

201

2013/C 033E/25

Indien, særlig dødsdommen over Davinder Pal SinghEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Indien, særlig dødsdommen over Davinder Pal Singh

204

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 5. juli 2011 |
| 2013/C 033E/26 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Odense Staalskibsværft/DanmarkEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) (KOM(2011)0251 - C7-0114/2011 - 2011/2093(BUD)) | 207 |
| BILAG | 208 |
| 2013/C 033E/27 | Anvendelse af EU's Solidaritetsfond - Oversvømmelser i 2010 i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske RepublikEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2011)0155 - C7-0081/2011 - 2011/2060(BUD)) | 209 |
| BILAG | 209 |
| 2013/C 033E/28 | Forslag til ændringsbudget nr. 2/2011: Oversvømmelser i 2010 i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske RepublikEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (10522/2011 - C7-0137/2011 - 2011/2065(BUD)) | 210 |
| 2013/C 033E/29 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: LM Glasfiber/DanmarkEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark) (KOM(2011)0258 - C7-0112/2011 - 2011/2092(BUD)) | 227 |
| BILAG | 228 |
| 2013/C 033E/30 | Agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed (KOM(2010)0093 - C7-0046/2009 - 2009/0089(COD)) | 229 |
| P7_TC1-COD(2009)0089Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 230 |
| BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING | 230 |
| 2013/C 033E/31 | Varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2004/162/EF for så vidt angår de varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden (KOM(2010)0749 - C7-0022/2011 - 2010/0359(CNS)) | 230 |
| 2013/C 033E/32 | Forslag til ændringsbudget nr. 3/2011: overskud fra regnskabsåret 2010Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (11630/2011 - C7-0166/2011 - 2011/2075(BUD)) | 231 |
| 2013/C 033E/33 | Håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændringsforordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2010)0791 - C7-0012/2011 - 2011/0001(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2011)0001Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse | 233 |
| 2013/C 033E/34 | OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre ***IEuropa-Parlamentets ændringer af 5. juli 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484 - C7-0265/2010 - 2010/0250(COD)) | 233 |
| 2013/C 033E/35 | Supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF og 2006/48/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (KOM(2010)0433 - C7-0203/2010 - 2010/0232(COD)) | 296 |
| P7_TC1-COD(2010)0232Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat | 297 |
| BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING | 297 |
| 2013/C 033E/36 | Short selling og visse aspekter af credit default swaps ***IEuropa-Parlamentets ændringer af 5. juli 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (KOM(2010)0482 - C7-0264/2010 - 2010/0251(COD)) | 298 |
| 2013/C 033E/37 | Investorgarantiordninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger (KOM(2010)0371 - C7-0174/2010 - 2010/0199(COD)) | 328 |
| P7_TC1-COD(2010)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger (
  1
  ) | 329 |
| 2013/C 033E/38 | Medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO'er på deres område ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo'er på deres område (KOM(2010)0375 - C7-0178/2010 - 2010/0208(COD)) | 350 |
| P7_TC1-COD(2010)0208Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO'er på deres område (
  1
  ) | 351 |
| | Onsdag den 6. juli 2011 |
| 2013/C 033E/39 | Liste over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med visum***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om listen over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med visum, og om oprettelse af en mekanisme til føring af denne liste (KOM(2010)0662 - C7-0365/2010 - 2010/0325(COD)) | 359 |
| P7_TC1-COD(2010)0325Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../.../EU om listen over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med et visum, og om oprettelse af en mekanisme til at opstille denne liste | 359 |
| 2013/C 033E/40 | Forbrugeroplysning om fødevarer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 og forordning (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af direktiv 87/250/EØF, 90/496/EØF, 1999/10/EF, 2000/13/EF, 2002/67/EF, 2008/5/EF and forordning (EF) nr. 608/2004 (17602/1/2010 - C7-0060/2011 - 2008/0028(COD)) | 360 |
| P7_TC2-COD(2008)0028Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenhandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 | 360 |
| 2013/C 033E/41 | Grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselsforseelser ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser (17506/1/2010 - C7-0074/2011 - 2008/0062(COD)) | 361 |
| P7_TC2-COD(2008)0062Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser | 361 |
| BILAG | 362 |
| 2013/C 033E/42 | Den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (16973/3/2010 - C7-0024/2011 - 2010/0048(APP)) | 362 |
| | Torsdag den 7. juli 2011 |
| 2013/C 033E/43 | Det europæiske år for aktiv aldring (2012) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske år for aktiv aldring (2012) (KOM(2010)0462 - C7-0253/2010 - 2010/0242(COD)) | 364 |
| P7_TC1-COD(2010)0242Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2011/EU om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012) | 365 |
| BILAG | 365 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 5. juli 2011

2013/C 033E/26

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Odense Staalskibsværft/DanmarkEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) (KOM(2011)0251 - C7-0114/2011 - 2011/2093(BUD))

207

BILAG

208

2013/C 033E/27

Anvendelse af EU's Solidaritetsfond - Oversvømmelser i 2010 i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske RepublikEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2011)0155 - C7-0081/2011 - 2011/2060(BUD))

209

BILAG

209

2013/C 033E/28

Forslag til ændringsbudget nr. 2/2011: Oversvømmelser i 2010 i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske RepublikEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (10522/2011 - C7-0137/2011 - 2011/2065(BUD))

210

2013/C 033E/29

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: LM Glasfiber/DanmarkEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark) (KOM(2011)0258 - C7-0112/2011 - 2011/2092(BUD))

227

BILAG

228

2013/C 033E/30

Agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed (KOM(2010)0093 - C7-0046/2009 - 2009/0089(COD))

229

P7_TC1-COD(2009)0089Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed

230

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

230

2013/C 033E/31

Varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2004/162/EF for så vidt angår de varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden (KOM(2010)0749 - C7-0022/2011 - 2010/0359(CNS))

230

2013/C 033E/32

Forslag til ændringsbudget nr. 3/2011: overskud fra regnskabsåret 2010Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (11630/2011 - C7-0166/2011 - 2011/2075(BUD))

231

2013/C 033E/33

Håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændringsforordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2010)0791 - C7-0012/2011 - 2011/0001(COD))

232

P7_TC1-COD(2011)0001Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse

233

2013/C 033E/34

OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre ***IEuropa-Parlamentets ændringer af 5. juli 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484 - C7-0265/2010 - 2010/0250(COD))

233

2013/C 033E/35

Supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF og 2006/48/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (KOM(2010)0433 - C7-0203/2010 - 2010/0232(COD))

296

P7_TC1-COD(2010)0232Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat

297

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

297

2013/C 033E/36

Short selling og visse aspekter af credit default swaps ***IEuropa-Parlamentets ændringer af 5. juli 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (KOM(2010)0482 - C7-0264/2010 - 2010/0251(COD))

298

2013/C 033E/37

Investorgarantiordninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger (KOM(2010)0371 - C7-0174/2010 - 2010/0199(COD))

328

P7_TC1-COD(2010)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger (
  1
  )

1

329

2013/C 033E/38

Medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO'er på deres område ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo'er på deres område (KOM(2010)0375 - C7-0178/2010 - 2010/0208(COD))

350

P7_TC1-COD(2010)0208Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO'er på deres område (
  1
  )

1

351

Onsdag den 6. juli 2011

2013/C 033E/39

Liste over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med visum***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om listen over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med visum, og om oprettelse af en mekanisme til føring af denne liste (KOM(2010)0662 - C7-0365/2010 - 2010/0325(COD))

359

P7_TC1-COD(2010)0325Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../.../EU om listen over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med et visum, og om oprettelse af en mekanisme til at opstille denne liste

359

2013/C 033E/40

Forbrugeroplysning om fødevarer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 og forordning (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af direktiv 87/250/EØF, 90/496/EØF, 1999/10/EF, 2000/13/EF, 2002/67/EF, 2008/5/EF and forordning (EF) nr. 608/2004 (17602/1/2010 - C7-0060/2011 - 2008/0028(COD))

360

P7_TC2-COD(2008)0028Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenhandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004

360

2013/C 033E/41

Grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselsforseelser ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser (17506/1/2010 - C7-0074/2011 - 2008/0062(COD))

361

P7_TC2-COD(2008)0062Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser

361

BILAG

362

2013/C 033E/42

Den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (16973/3/2010 - C7-0024/2011 - 2010/0048(APP))

362

Torsdag den 7. juli 2011

2013/C 033E/43

Det europæiske år for aktiv aldring (2012) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske år for aktiv aldring (2012) (KOM(2010)0462 - C7-0253/2010 - 2010/0242(COD))

364

P7_TC1-COD(2010)0242Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2011/EU om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012)

365

BILAG

365

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2011-2012 Mødeperioden fra den 5. til 7. juli 2011 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 291 E af 4.10.2011. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 5. juli 2011

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/1

---

Tirsdag den 5. juli 2011Forsyningspligt og alarmnummer "112"

P7_TA(2011)0306

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forsyningspligt og 112-alarmnummeret (2010/2274(INI))

2013/C 33 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009 om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor samt forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009 om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor samt forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1211/2009 af 25. november 2009 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og dens støttekontor (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1211/2009 af 25. november 2009 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og dens støttekontor (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (9),

| — | der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen iværksatte den 2. marts 2010 om de fremtidige forsyningspligtprincipper i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen iværksatte den 2. marts 2010 om de fremtidige forsyningspligtprincipper i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2010"Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst" (KOM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2010"Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst" (KOM(2010)0472),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram (KOM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram (KOM(2010)0471),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 20. september 2010 om reguleret adgang til næste generation af accessnet (NGA-net), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 20. september 2010 om reguleret adgang til næste generation af accessnet (NGA-net),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens kommunikationsudvalg "Bredbåndsadgang i EU: situationen pr. 1. juli 2010", |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens kommunikationsudvalg "Bredbåndsadgang i EU: situationen pr. 1. juli 2010",

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. august 2010"Statusrapport om det indre europæiske marked for elektronisk kommunikation i 2009 (15. rapport) SEK(2010)0630" (KOM(2010)0253), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. august 2010"Statusrapport om det indre europæiske marked for elektronisk kommunikation i 2009 (15. rapport) SEK(2010)0630" (KOM(2010)0253),

| — | der henviser til den fjerde udgave af resultattavlen for forbrugermarkederne "Consumer Markets Scoreboard - Making markets work for consumers", som blev offentliggjort i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde udgave af resultattavlen for forbrugermarkederne "Consumer Markets Scoreboard - Making markets work for consumers", som blev offentliggjort i oktober 2010,

| — | der henviser til Rådets beslutning 91/396/EØF af 29. juli 1991 om indførelse af et fælleseuropæisk alarmnummer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 91/396/EØF af 29. juli 1991 om indførelse af et fælleseuropæisk alarmnummer (10),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling om, hvordan lokaliseringsoplysninger om den kaldende part bør behandles i elektroniske kommunikationsnet med henblik på alarmtjenester, der er udbygget med opkaldslokalisering, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling om, hvordan lokaliseringsoplysninger om den kaldende part bør behandles i elektroniske kommunikationsnet med henblik på alarmtjenester, der er udbygget med opkaldslokalisering,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 717/2007 af 27. juni 2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og om ændring af direktiv 2002/21/EF (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 717/2007 af 27. juni 2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og om ændring af direktiv 2002/21/EF (11),

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder, der blev ratificeret den 23. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder, der blev ratificeret den 23. december 2010,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 2 (Ret til livet), artikel 3 (Ret til respekt for menneskets integritet), artikel 6 (Ret til frihed og sikkerhed), artikel 26 (Integration af mennesker med handicap) og artikel 35 (Sundhedsbeskyttelse), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 2 (Ret til livet), artikel 3 (Ret til respekt for menneskets integritet), artikel 6 (Ret til frihed og sikkerhed), artikel 26 (Integration af mennesker med handicap) og artikel 35 (Sundhedsbeskyttelse),

| — | der henviser til undersøgelsen "Det europæiske alarmnummer 112" (Flash Eurobarometer nr. 314), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "Det europæiske alarmnummer 112" (Flash Eurobarometer nr. 314),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens kommunikationsudvalg om "indførelse af det europæiske alarmnummer 112 - resultater af den fjerde dataindsamlingsrunde" (10. februar 2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens kommunikationsudvalg om "indførelse af det europæiske alarmnummer 112 - resultater af den fjerde dataindsamlingsrunde" (10. februar 2011),

| — | der henviser til sin erklæring af 25. september 2007 om det europæiske alarmnummer 112 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 25. september 2007 om det europæiske alarmnummer 112 (12),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0220/2011),

| A. | der henviser til, at forsyningspligtdirektivet forebygger social udstødelse ved at sikre, at borgere i landdistrikter og fjerntliggende områder eller lavindkomsthusstande har billig adgang til grundlæggende og livsvigtige telekommunikationstjenester, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forsyningspligtdirektivet forebygger social udstødelse ved at sikre, at borgere i landdistrikter og fjerntliggende områder eller lavindkomsthusstande har billig adgang til grundlæggende og livsvigtige telekommunikationstjenester,

| B. | der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på at sikre, at sårbare grupper ikke tabes, og at der altid bør træffes særlige, effektive foranstaltninger for at sikre deres sociale integration og adgang til tjenesteydelser på lige fod med alle andre borgere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på at sikre, at sårbare grupper ikke tabes, og at der altid bør træffes særlige, effektive foranstaltninger for at sikre deres sociale integration og adgang til tjenesteydelser på lige fod med alle andre borgere,

| C. | der henviser til, at den teknologiske udvikling, især udviklingen af mobiltelefoni til overkommelige priser, nu sikrer de fleste borgere adgang til grundlæggende telekommunikationstjenester, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den teknologiske udvikling, især udviklingen af mobiltelefoni til overkommelige priser, nu sikrer de fleste borgere adgang til grundlæggende telekommunikationstjenester,

| D. | der henviser til, at forsyningspligtydelser defineres som "det minimum af tjenester af en bestemt kvalitet, som alle slutbrugere under hensyn til særlige nationale forhold har adgang til til rimelige priser, uden at det medfører konkurrenceforvridning", |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forsyningspligtydelser defineres som "det minimum af tjenester af en bestemt kvalitet, som alle slutbrugere under hensyn til særlige nationale forhold har adgang til til rimelige priser, uden at det medfører konkurrenceforvridning",

| E. | der henviser til, at forsyningspligtydelser bør sikre alle borgere adgang til de tjenesteydelser, der er en afgørende forudsætning for, at de kan deltage i samfundet, i de tilfælde, hvor markedskræfterne ikke kan klare det alene, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forsyningspligtydelser bør sikre alle borgere adgang til de tjenesteydelser, der er en afgørende forudsætning for, at de kan deltage i samfundet, i de tilfælde, hvor markedskræfterne ikke kan klare det alene,

| F. | der henviser til, at grundlæggende bredbåndsdækning på 100 % for alle EU-borgere inden 2013 er et af den digitale dagsordens hovedmål, men finder imidlertid, at når bredbåndsforbindelser allerede er tilgængelige, er den gennemsnitlige udnyttelse omtrent 50 % af husstandene, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at grundlæggende bredbåndsdækning på 100 % for alle EU-borgere inden 2013 er et af den digitale dagsordens hovedmål, men finder imidlertid, at når bredbåndsforbindelser allerede er tilgængelige, er den gennemsnitlige udnyttelse omtrent 50 % af husstandene,

| G. | der henviser til, at det endnu ikke er muligt at vurdere gennemførelsen af det reviderede direktiv om forsyningspligt og brugerrettigheder, idet gennemførelsesfristen er den 25. maj 2011, og at den treårige periode, som er påkrævet inden evalueringen af, om alle direktivets bestemmelser er korrekt og fyldestgørende gennemført, netop er startet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det endnu ikke er muligt at vurdere gennemførelsen af det reviderede direktiv om forsyningspligt og brugerrettigheder, idet gennemførelsesfristen er den 25. maj 2011, og at den treårige periode, som er påkrævet inden evalueringen af, om alle direktivets bestemmelser er korrekt og fyldestgørende gennemført, netop er startet,

| H. | der henviser til, at selv om den eksisterende lovgivning giver positive resultater for borgerne, er dette ikke et mål i sig selv, og det også er nødvendigt at drage maksimal fordel af de nye foranstaltninger ved hjælp af vedvarende overvågning fra medlemsstaternes side samt bestræbelser på at forbedre kvaliteten, fuldstændigheden og tilgængeligheden af oplysninger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at selv om den eksisterende lovgivning giver positive resultater for borgerne, er dette ikke et mål i sig selv, og det også er nødvendigt at drage maksimal fordel af de nye foranstaltninger ved hjælp af vedvarende overvågning fra medlemsstaternes side samt bestræbelser på at forbedre kvaliteten, fuldstændigheden og tilgængeligheden af oplysninger,

| I. | der henviser til, at det indre marked aldrig vil kunne betragtes som fuldført og altid bør revurderes, således at det afspejler socialsikringsgarantier, sociale behov og den teknologiske udvikling og fremkomsten af innovative løsninger, og at vækst- og beskæftigelsesfremmende foranstaltninger desuden er en nøgle til at sikre, at det indre marked og det digitale indre marked straks muliggøres og gennemføres til gavn for de europæiske borgere, forbrugere, og virksomheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det indre marked aldrig vil kunne betragtes som fuldført og altid bør revurderes, således at det afspejler socialsikringsgarantier, sociale behov og den teknologiske udvikling og fremkomsten af innovative løsninger, og at vækst- og beskæftigelsesfremmende foranstaltninger desuden er en nøgle til at sikre, at det indre marked og det digitale indre marked straks muliggøres og gennemføres til gavn for de europæiske borgere, forbrugere, og virksomheder,

| J. | der henviser til, at ønsket om fremskridt er drivkraften bag den europæiske lovgivers vision og mål; der henviser til, at der ved udarbejdelsen af nye retsakter eller ændringsretsakter skal tages højde for de konkrete erfaringer og gennemførelsesmuligheder; der henviser til, at tilpasninger af bestemmelserne skal have utvetydig politisk støtte, som yderligere understøttes af en objektiv socioøkonomisk cost-benefit-evaluering som den afgørende faktor, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ønsket om fremskridt er drivkraften bag den europæiske lovgivers vision og mål; der henviser til, at der ved udarbejdelsen af nye retsakter eller ændringsretsakter skal tages højde for de konkrete erfaringer og gennemførelsesmuligheder; der henviser til, at tilpasninger af bestemmelserne skal have utvetydig politisk støtte, som yderligere understøttes af en objektiv socioøkonomisk cost-benefit-evaluering som den afgørende faktor,

| K. | der henviser til, at det europæiske alarmnummer 112, som blev indført ved en rådsafgørelse i 1991 for at give borgerne adgang til alle alarmtjenester (som f.eks. brandvæsen, politi og lægetjenester), er det eneste alarmnummer, som kan anvendes i alle EU-medlemsstater, og at langt de fleste europæere stadig ikke kender det, og at der ikke har kunnet konstateres fremskridt siden 2000, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det europæiske alarmnummer 112, som blev indført ved en rådsafgørelse i 1991 for at give borgerne adgang til alle alarmtjenester (som f.eks. brandvæsen, politi og lægetjenester), er det eneste alarmnummer, som kan anvendes i alle EU-medlemsstater, og at langt de fleste europæere stadig ikke kender det, og at der ikke har kunnet konstateres fremskridt siden 2000,

| L. | der henviser til sin erklæring af 11. marts 2008 om tidlig varsling af borgerne i tilfælde af alvorlige katastrofer (13) var underskrevet af 432 EP-medlemmer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til sin erklæring af 11. marts 2008 om tidlig varsling af borgerne i tilfælde af alvorlige katastrofer (13) var underskrevet af 432 EP-medlemmer,

| M. | der henviser til, at der stadig er behov for at vurdere og sikre kvaliteten af den hjælp, der tilbydes, når der ringes til 112, både hvad angår telekommunikations- som alarmtjenesternes funktion og koordineringsaspekterne, der afhænger af flere faktorer, samt at der endnu ikke er foretaget nogen omfattende og detaljeret evaluering af, hvor langt man efter borgernes opfattelse reelt er nået med indførelsen af 112-alarmtjenesten i EU, navnlig med hensyn til tilgængelighed, interoperabilitet og responstid, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der stadig er behov for at vurdere og sikre kvaliteten af den hjælp, der tilbydes, når der ringes til 112, både hvad angår telekommunikations- som alarmtjenesternes funktion og koordineringsaspekterne, der afhænger af flere faktorer, samt at der endnu ikke er foretaget nogen omfattende og detaljeret evaluering af, hvor langt man efter borgernes opfattelse reelt er nået med indførelsen af 112-alarmtjenesten i EU, navnlig med hensyn til tilgængelighed, interoperabilitet og responstid,

| N. | der henviser til, at flere nylige katastrofer har vist, at alarmering og tidlig varsling af borgerne i tilfælde af overhængende eller truende alvorlige nødsituationer eller katastrofer er nødvendig med henblik på at begrænse lidelser og tab af menneskeliv, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at flere nylige katastrofer har vist, at alarmering og tidlig varsling af borgerne i tilfælde af overhængende eller truende alvorlige nødsituationer eller katastrofer er nødvendig med henblik på at begrænse lidelser og tab af menneskeliv,

Forsyningspligt og baggrunden for nye udviklinger

| 1. | understreger betydningen af forsyningspligt som et sikkerhedsnet for social integration, når markedskræfterne alene ikke kan sikre borgerne og erhvervslivet basisydelser; |
| --- | --- |

1.

understreger betydningen af forsyningspligt som et sikkerhedsnet for social integration, når markedskræfterne alene ikke kan sikre borgerne og erhvervslivet basisydelser;

| 2. | støtter den regelmæssige evaluering som en del af forsyningspligtdirektivet af hensigtsmæssigheden af de eksisterende EU-lovbestemmelser vedrørende forsyningspligten i lyset af den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling med det formål at identificere og indføre hensigtsmæssige definitioner, som afspejler skiftende reelle behov og forbedrer kvaliteten af ydelserne; |
| --- | --- |

2.

støtter den regelmæssige evaluering som en del af forsyningspligtdirektivet af hensigtsmæssigheden af de eksisterende EU-lovbestemmelser vedrørende forsyningspligten i lyset af den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling med det formål at identificere og indføre hensigtsmæssige definitioner, som afspejler skiftende reelle behov og forbedrer kvaliteten af ydelserne;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for den bedste gennemførelse og håndhævelse af det reviderede forsyningspligtdirektiv og undgå markedsforvridninger, samtidig med at medlemsstaterne får mulighed for at vedtage bestemmelser, der passer bedre til deres nationale forhold; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for den bedste gennemførelse og håndhævelse af det reviderede forsyningspligtdirektiv og undgå markedsforvridninger, samtidig med at medlemsstaterne får mulighed for at vedtage bestemmelser, der passer bedre til deres nationale forhold;

| 4. | støtter den digitale dagsordens mål om "bredbånd til alle" og er overbevist om, at almen adgang til bredbånd vil give borgere og erhvervsliv mulighed for at høste det fulde udbytte af det digitale indre marked, navnlig ved at forbedre den sociale integration, skabe nye muligheder for socialt og miljømæssigt innovative virksomheder, der kan bidrage til at skabe jobs, vækst samt muligheder for handel over grænserne; støtter i den forbindelse styrkelsen af it-kundskaber; |
| --- | --- |

4.

støtter den digitale dagsordens mål om "bredbånd til alle" og er overbevist om, at almen adgang til bredbånd vil give borgere og erhvervsliv mulighed for at høste det fulde udbytte af det digitale indre marked, navnlig ved at forbedre den sociale integration, skabe nye muligheder for socialt og miljømæssigt innovative virksomheder, der kan bidrage til at skabe jobs, vækst samt muligheder for handel over grænserne; støtter i den forbindelse styrkelsen af it-kundskaber;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at yde større finansiel støtte til lokale projekter, som giver digital adgang, og til alle samfund, som hjælper grupper af handicappede med at få adgang til teknologiske anordninger ved at installere forbindelser i offentlige bygninger med tilbud om gratis internetadgang; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at yde større finansiel støtte til lokale projekter, som giver digital adgang, og til alle samfund, som hjælper grupper af handicappede med at få adgang til teknologiske anordninger ved at installere forbindelser i offentlige bygninger med tilbud om gratis internetadgang;

| 6. | understreger, at en kombination af politikker og teknologier (som f.eks. trådbårne netværk, kabelnetværk, fibernetværk, mobile netværk og satellitnetværk) kan fremme udviklingen af nye online-tjenester og programmer til brug for virksomheder og offentlige organer som f.eks. e-forvaltning, e-sundhed og e-uddannelse, hvilket øger efterspørgslen efter hurtige internetforbindelser og gør investeringer i bredbåndsnet med åben adgang mere rentable, hvorved offentlig-private partnerskaber fremmes, og det digitale indre marked, udvikles, samtidig med at integrationen af marginaliserede borgere fremmes; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en kombination af politikker og teknologier (som f.eks. trådbårne netværk, kabelnetværk, fibernetværk, mobile netværk og satellitnetværk) kan fremme udviklingen af nye online-tjenester og programmer til brug for virksomheder og offentlige organer som f.eks. e-forvaltning, e-sundhed og e-uddannelse, hvilket øger efterspørgslen efter hurtige internetforbindelser og gør investeringer i bredbåndsnet med åben adgang mere rentable, hvorved offentlig-private partnerskaber fremmes, og det digitale indre marked, udvikles, samtidig med at integrationen af marginaliserede borgere fremmes;

| 7. | understreger betydningen af EU's regler for offentlige indkøb og mener, at det i forbindelse med den omfattende revision af disse regler er særdeles vigtigt, at såvel lokale som regionale myndigheder nyder godt af foranstaltninger, der fremmer deres deltagelse i investeringer i kommunikationsteknologi og i prækommercielle indkøb (som middel til at fremme forskningens fordele), samt at der sikres bred anvendelse af e-indkøb; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af EU's regler for offentlige indkøb og mener, at det i forbindelse med den omfattende revision af disse regler er særdeles vigtigt, at såvel lokale som regionale myndigheder nyder godt af foranstaltninger, der fremmer deres deltagelse i investeringer i kommunikationsteknologi og i prækommercielle indkøb (som middel til at fremme forskningens fordele), samt at der sikres bred anvendelse af e-indkøb;

| 8. | kræver effektiv gennemførelse af rammebestemmelserne for telekommunikation, især bestemmelserne om netneutralitet, således at slutbrugerne får adgang til tjenester og indhold og til efter eget valg at køre applikationer på internettet; |
| --- | --- |

8.

kræver effektiv gennemførelse af rammebestemmelserne for telekommunikation, især bestemmelserne om netneutralitet, således at slutbrugerne får adgang til tjenester og indhold og til efter eget valg at køre applikationer på internettet;

| 9. | understreger, at forsyningspligtydelsen ikke er den eneste eller den afgørende faktor for at opfylde målet om "bredbånd til alle", idet den forudsætter store investeringsomkostninger uden nødvendigvis at kunne levere væsentligt forbedrede tjenester til forbrugerne; bemærker imidlertid, at det i artikel 15 i forsyningspligtdirektivet bestemmes, at forsyningspligtens omfang med jævne mellemrum skal tages op til nyvurdering, og understreger at denne nyvurdering bør tage hensyn til evalueringen af gennemførelsen af direktivets bestemmelser og resultaterne af den løbende konsekvensanalyse, navnlig hvad angår omfanget af bredbåndsnettets udbredelse og husholdningernes faktiske udnyttelse; |
| --- | --- |

9.

understreger, at forsyningspligtydelsen ikke er den eneste eller den afgørende faktor for at opfylde målet om "bredbånd til alle", idet den forudsætter store investeringsomkostninger uden nødvendigvis at kunne levere væsentligt forbedrede tjenester til forbrugerne; bemærker imidlertid, at det i artikel 15 i forsyningspligtdirektivet bestemmes, at forsyningspligtens omfang med jævne mellemrum skal tages op til nyvurdering, og understreger at denne nyvurdering bør tage hensyn til evalueringen af gennemførelsen af direktivets bestemmelser og resultaterne af den løbende konsekvensanalyse, navnlig hvad angår omfanget af bredbåndsnettets udbredelse og husholdningernes faktiske udnyttelse;

| 10. | mener ikke, at indførelse af en pligt til at sikre bredbåndsdækning automatisk vil resultere i en højere udnyttelsesgrad; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at træffe foranstaltninger til at fremme efterspørgslen og stimulere udnyttelsen frem for blot at sikre en forbindelse; mener desuden, at forsyningspligtydelser med tiden, eventuelt som et mål på mellemlang sigt, kan blive et ekstra incitament for at udvikle bredbånd, men at målene for bredbåndsdækning burde nås ved hjælp af veltilrettelagte nationale programmer; |
| --- | --- |

10.

mener ikke, at indførelse af en pligt til at sikre bredbåndsdækning automatisk vil resultere i en højere udnyttelsesgrad; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at træffe foranstaltninger til at fremme efterspørgslen og stimulere udnyttelsen frem for blot at sikre en forbindelse; mener desuden, at forsyningspligtydelser med tiden, eventuelt som et mål på mellemlang sigt, kan blive et ekstra incitament for at udvikle bredbånd, men at målene for bredbåndsdækning burde nås ved hjælp af veltilrettelagte nationale programmer;

| 11. | mener desuden, at en effektiv radiofrekvenspolitik, der muliggør harmoniseret udnyttelse af "digitaliseringsdividenden", og investeringsvenlig regulering er vigtige instrumenter til udvidelse af bredbåndsdækningen; |
| --- | --- |

11.

mener desuden, at en effektiv radiofrekvenspolitik, der muliggør harmoniseret udnyttelse af "digitaliseringsdividenden", og investeringsvenlig regulering er vigtige instrumenter til udvidelse af bredbåndsdækningen;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at fuldføre den igangværende konsekvensanalyse og tilvejebringe lovgiverne pålidelige oplysninger om den nuværende udnyttelse, den efterspørgsel efter og forbedring af forsyningspligtydelser, som bredbånd forventes at medføre, samt en analyse af den mest effektive finansieringsmekanisme for medlemsstater, forbrugere og virksomheder med henblik på varetagelse af forsyningspligtydelser og samtidig undgå ineffektive omkostninger og uforholdsmæssige store byrder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at fuldføre den igangværende konsekvensanalyse og tilvejebringe lovgiverne pålidelige oplysninger om den nuværende udnyttelse, den efterspørgsel efter og forbedring af forsyningspligtydelser, som bredbånd forventes at medføre, samt en analyse af den mest effektive finansieringsmekanisme for medlemsstater, forbrugere og virksomheder med henblik på varetagelse af forsyningspligtydelser og samtidig undgå ineffektive omkostninger og uforholdsmæssige store byrder;

| 13. | opfordrer Kommissionen til sideløbende hermed og i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder omhyggeligt at overvåge af markederne for at sikre, at de medlemsstater, som allerede er i stand til eller ønsker at levere forsyningspligtydelser ved hjælp af de mange bredbåndsteknologier og hastigheder, kan gøre dette i tilfælde, hvor markedet har svigtet, uden at det fører til konkurrenceforvridning; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til sideløbende hermed og i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder omhyggeligt at overvåge af markederne for at sikre, at de medlemsstater, som allerede er i stand til eller ønsker at levere forsyningspligtydelser ved hjælp af de mange bredbåndsteknologier og hastigheder, kan gøre dette i tilfælde, hvor markedet har svigtet, uden at det fører til konkurrenceforvridning;

| 14. | bifalder Kommissionens beslutning om at foretage en dybtgående undersøgelse af leveringen af internettjenester som opfølgning på den fjerde resultattavle for forbrugermarkederne; |
| --- | --- |

14.

bifalder Kommissionens beslutning om at foretage en dybtgående undersøgelse af leveringen af internettjenester som opfølgning på den fjerde resultattavle for forbrugermarkederne;

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med hjælp fra de nationale tilsynsmyndigheder at undersøge mulighederne for en ensartet anvendelse af bestemmelserne om forsyningspligtydelser og brugerrettigheder, hvilket ville sikre udsatte grupper, og navnlig handicappede, adgang til disse ydelser - ikke kun via indførelsen af særligt terminaludstyr og overkommelige tariffer, men også ved at sikre adgang til fyldestgørende oplysninger, samt sikre forbrugerne reelle valgmuligheder mellem tilgængelige tjenester og eftersalgstjenester; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med hjælp fra de nationale tilsynsmyndigheder at undersøge mulighederne for en ensartet anvendelse af bestemmelserne om forsyningspligtydelser og brugerrettigheder, hvilket ville sikre udsatte grupper, og navnlig handicappede, adgang til disse ydelser - ikke kun via indførelsen af særligt terminaludstyr og overkommelige tariffer, men også ved at sikre adgang til fyldestgørende oplysninger, samt sikre forbrugerne reelle valgmuligheder mellem tilgængelige tjenester og eftersalgstjenester;

| 16. | mener ikke desto mindre, at det primære grundlag for finansiering af forsyningspligtydelser, som sikrer, at de behandles på en ikke-diskriminerende og gennemsigtig måde, fortsat bør findes i EU-lovgivningen og bør udvides til at omfatte pligten til at varetage såvel data- som stemmeoverførsel; |
| --- | --- |

16.

mener ikke desto mindre, at det primære grundlag for finansiering af forsyningspligtydelser, som sikrer, at de behandles på en ikke-diskriminerende og gennemsigtig måde, fortsat bør findes i EU-lovgivningen og bør udvides til at omfatte pligten til at varetage såvel data- som stemmeoverførsel;

Det europæiske alarmnummer 112

| 17. | understreger, at det europæiske alarmnummer 112 kan redde liv og øger beskyttelsen af EU-borgerne, fordi det fungerer som et vigtigt støttesystem for borgere og forbrugere i det indre marked; understreger betydningen af at sikre, at 112-nummeret fungerer problemfrit overalt i EU; mener, at Kommissionen bør sikre, at alle samfundsgrupper får adgang til denne tjeneste, herunder også personer med handicap (høreproblemer, taleproblemer osv.) og andre sårbare grupper; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det europæiske alarmnummer 112 kan redde liv og øger beskyttelsen af EU-borgerne, fordi det fungerer som et vigtigt støttesystem for borgere og forbrugere i det indre marked; understreger betydningen af at sikre, at 112-nummeret fungerer problemfrit overalt i EU; mener, at Kommissionen bør sikre, at alle samfundsgrupper får adgang til denne tjeneste, herunder også personer med handicap (høreproblemer, taleproblemer osv.) og andre sårbare grupper;

| 18. | beklager imidlertid, at det europæiske 112-alarmnummer endnu langt fra har indfriet sit fulde potentiale; mener derfor, at der stadig mangler at blive iværksat en række grundlæggende tiltag for at sikre, at nummeret vinder indpas hos borgerne, samt for at sikre borgernes anerkendelse af andre emner vedrørende teknologi og bedre koordinering; |
| --- | --- |

18.

beklager imidlertid, at det europæiske 112-alarmnummer endnu langt fra har indfriet sit fulde potentiale; mener derfor, at der stadig mangler at blive iværksat en række grundlæggende tiltag for at sikre, at nummeret vinder indpas hos borgerne, samt for at sikre borgernes anerkendelse af andre emner vedrørende teknologi og bedre koordinering;

| 19. | påpeger, at det ifølge en Eurobarometerundersøgelse offentliggjort i februar 2011 kun er 26 % af EU's borgere, der spontant kan identificere 112 som det nummer, der skal ringes til for at få fat i alarmtjenester i EU, og at 58 % af EU-borgerne stadig er uenige i udsagnet om, at folk i deres land er tilstrækkeligt informeret om 112-alarmnummeret (14); |
| --- | --- |

19.

påpeger, at det ifølge en Eurobarometerundersøgelse offentliggjort i februar 2011 kun er 26 % af EU's borgere, der spontant kan identificere 112 som det nummer, der skal ringes til for at få fat i alarmtjenester i EU, og at 58 % af EU-borgerne stadig er uenige i udsagnet om, at folk i deres land er tilstrækkeligt informeret om 112-alarmnummeret (14);

| 20. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser for at øge offentlighedens kendskab til eksistensen og brugen af 112-nummeret, navnlig ved at udvikle en målrettet og vidtrækkende kommunikationsstrategi, som tager hensyn til de problemer og spørgsmål, som borgerne har med hensyn til, hvordan systemet fungerer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser for at øge offentlighedens kendskab til eksistensen og brugen af 112-nummeret, navnlig ved at udvikle en målrettet og vidtrækkende kommunikationsstrategi, som tager hensyn til de problemer og spørgsmål, som borgerne har med hensyn til, hvordan systemet fungerer;

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at intensivere deres informationsarbejde, således at 112-alarmnummeret når ud til alle EU-borgere og rejsende gennem medierne, navnlig de trykte og audiovisuelle medier, ved hjælp af oplysningskampagner som det EU-dækkende alarmnummer, samt til at organisere og yde støtte til oplysningsaktiviteter for at øge bevidstheden i offentligheden og arrangementer, der afholdes hvert år den 11. februar, som er blevet udnævnt til "europæisk 112-dag"; påpeger, at der bør lægges særlig vægt på tilvejebringelsen af praktiske oplysninger såsom at understrege, at 112 er det fælleseuropæiske alarmnummer, der gratis kan nås fra fastnet- og mobiltelefoner overalt i EU; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at intensivere deres informationsarbejde, således at 112-alarmnummeret når ud til alle EU-borgere og rejsende gennem medierne, navnlig de trykte og audiovisuelle medier, ved hjælp af oplysningskampagner som det EU-dækkende alarmnummer, samt til at organisere og yde støtte til oplysningsaktiviteter for at øge bevidstheden i offentligheden og arrangementer, der afholdes hvert år den 11. februar, som er blevet udnævnt til "europæisk 112-dag"; påpeger, at der bør lægges særlig vægt på tilvejebringelsen af praktiske oplysninger såsom at understrege, at 112 er det fælleseuropæiske alarmnummer, der gratis kan nås fra fastnet- og mobiltelefoner overalt i EU;

| 22. | bemærker de betydelige forskelle medlemsstaterne imellem, for så vidt angår viden om det europæiske alarmnummer 112, og opfordrer medlemsstaterne til at dele deres erfaringer og udveksle bedste praksis med henblik på at opnå, at mindst 80 % af EU's borgere inden 2020 bliver i stand til umiddelbart at identificere alarmnummer 112 som det nummer, der skal anvendes for at få kontakt med alarmtjenester overalt i EU; |
| --- | --- |

22.

bemærker de betydelige forskelle medlemsstaterne imellem, for så vidt angår viden om det europæiske alarmnummer 112, og opfordrer medlemsstaterne til at dele deres erfaringer og udveksle bedste praksis med henblik på at opnå, at mindst 80 % af EU's borgere inden 2020 bliver i stand til umiddelbart at identificere alarmnummer 112 som det nummer, der skal anvendes for at få kontakt med alarmtjenester overalt i EU;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at benytte de bedst egnede steder til at udbrede information om 112-alarmnummeret, dvs. steder, hvor det er let at gøre en masse husstande opmærksomme på nummeret, især lægekonsultationer og apoteker, hospitaler og klinikker, uddannelsessteder, som f.eks. skoler og universiteter, og lufthavne, havne og jernbanestationer, i betragtning af, at 112-nummeret er særlig nyttigt for rejsende, samt de nationale alarmtjenesters informationsportaler; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at benytte de bedst egnede steder til at udbrede information om 112-alarmnummeret, dvs. steder, hvor det er let at gøre en masse husstande opmærksomme på nummeret, især lægekonsultationer og apoteker, hospitaler og klinikker, uddannelsessteder, som f.eks. skoler og universiteter, og lufthavne, havne og jernbanestationer, i betragtning af, at 112-nummeret er særlig nyttigt for rejsende, samt de nationale alarmtjenesters informationsportaler;

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til også at fremme brugen af 112 som det EU-dækkende alarmnummer online og i radio, da det er to af de mest almindeligt anvendte medier blandt unge og folk, der ofte rejser; understreger, at kun 16 % af befolkningen, der er opmærksomme på 112-nummeret, har hørt om det i radioen og kun 11 %, via internettet; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til også at fremme brugen af 112 som det EU-dækkende alarmnummer online og i radio, da det er to af de mest almindeligt anvendte medier blandt unge og folk, der ofte rejser; understreger, at kun 16 % af befolkningen, der er opmærksomme på 112-nummeret, har hørt om det i radioen og kun 11 %, via internettet;

| 25. | opfordrer alle medlemsstaterne til at sikre, at 112-nummeret vises tydeligt på alle udrykningskøretøjer, herunder politibiler, ambulancer, brandbiler og køretøjer, der tilhører andre tjenester; |
| --- | --- |

25.

opfordrer alle medlemsstaterne til at sikre, at 112-nummeret vises tydeligt på alle udrykningskøretøjer, herunder politibiler, ambulancer, brandbiler og køretøjer, der tilhører andre tjenester;

| 26. | konstaterer, at medlemsstaterne har deres egne undertiden meget gamle alarmnumre, og understreger, at såfremt de har til hensigt at opretholde disse nationale numre, er det vigtigt ikke at svække opmærksomheden eller skabe forvirring med hensyn til, hvilket nummer man skal ringe til; |
| --- | --- |

26.

konstaterer, at medlemsstaterne har deres egne undertiden meget gamle alarmnumre, og understreger, at såfremt de har til hensigt at opretholde disse nationale numre, er det vigtigt ikke at svække opmærksomheden eller skabe forvirring med hensyn til, hvilket nummer man skal ringe til;

| 27. | beklager, at medlemsstaterne endnu ikke sikrer, at 112-alarmtjenesterne får hurtig, præcis og pålidelig lokaliseringsinformation; opfordrer derfor Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne i væsentlig grad og så hurtigt som muligt at forbedre nøjagtigheden og pålideligheden af lokaliseringsoplysningernes nøjagtighed og pålidelighed i henhold til EU's nye telekommunikationsregler samt til at opgradere deres teknologi med henblik på at opfylde det endelige mål om obligatorisk og automatisk lokalisering af alle 112-opkald, herunder opkald fra roamingkunder, inden for nogle få sekunder for at tilvejebringe værdifuld information til dem, der skal sende hjælpen af sted, og dem, der skal yde førstehjælp, og på den måde vise tjenestens uvurderlige betydning for borgerne; opfordrer Kommissionen til at overveje at træffe foranstaltninger over for medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser i denne henseende; |
| --- | --- |

27.

beklager, at medlemsstaterne endnu ikke sikrer, at 112-alarmtjenesterne får hurtig, præcis og pålidelig lokaliseringsinformation; opfordrer derfor Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne i væsentlig grad og så hurtigt som muligt at forbedre nøjagtigheden og pålideligheden af lokaliseringsoplysningernes nøjagtighed og pålidelighed i henhold til EU's nye telekommunikationsregler samt til at opgradere deres teknologi med henblik på at opfylde det endelige mål om obligatorisk og automatisk lokalisering af alle 112-opkald, herunder opkald fra roamingkunder, inden for nogle få sekunder for at tilvejebringe værdifuld information til dem, der skal sende hjælpen af sted, og dem, der skal yde førstehjælp, og på den måde vise tjenestens uvurderlige betydning for borgerne; opfordrer Kommissionen til at overveje at træffe foranstaltninger over for medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser i denne henseende;

| 28. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at forbedre adgangen til finansiering og støtte til forskningsprojekter for at sikre udvikling af de bedst mulige teknologier til at lokalisere opkald, herunder via VoIP, og støtter derfor udviklingen af næste generation af standarder og bestemmelser; anmoder om, at bevillingerne til støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologi, der er nævnt i EU-budgettet for 2009, 2010 og 2011, anvendes med henblik på at støtte afprøvning og etablering af innovative tjenester (baseret på VoIP og IP-adgang til 112-nummeret), der kan iværksættes via applikationer, der ikke er afhængige af et netværk, indtil næste generation af 112-alarmtjenesten er etableret i EU; opfordrer Kommissionen til også at undersøge indførelsen af den næste generation af 112-applikationer som f.eks. tekstbeskeder, videooptagelser og sociale netværk, samt hvordan disse applikationer, som nu er til borgernes rådighed, kan benyttes i forbindelse med beredskabskommunikation til at forbedre adgangen til 112-alarmtjenesten og til at styrke borgernes katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

28.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at forbedre adgangen til finansiering og støtte til forskningsprojekter for at sikre udvikling af de bedst mulige teknologier til at lokalisere opkald, herunder via VoIP, og støtter derfor udviklingen af næste generation af standarder og bestemmelser; anmoder om, at bevillingerne til støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologi, der er nævnt i EU-budgettet for 2009, 2010 og 2011, anvendes med henblik på at støtte afprøvning og etablering af innovative tjenester (baseret på VoIP og IP-adgang til 112-nummeret), der kan iværksættes via applikationer, der ikke er afhængige af et netværk, indtil næste generation af 112-alarmtjenesten er etableret i EU; opfordrer Kommissionen til også at undersøge indførelsen af den næste generation af 112-applikationer som f.eks. tekstbeskeder, videooptagelser og sociale netværk, samt hvordan disse applikationer, som nu er til borgernes rådighed, kan benyttes i forbindelse med beredskabskommunikation til at forbedre adgangen til 112-alarmtjenesten og til at styrke borgernes katastrofeberedskab;

| 29. | mener, at eCall gennem regulering bør gøres til en obligatorisk tjeneste; |
| --- | --- |

29.

mener, at eCall gennem regulering bør gøres til en obligatorisk tjeneste;

| 30. | fremhæver betydningen af bedre koordinering mellem redningstjenester både på nationalt plan, på tværs af grænserne og på EU-plan for at opnå den størst mulige effektivitet, og opfordrer derfor Kommissionen til at støtte og samarbejde med medlemsstaternes administrationer med henblik på at finde metoder til at forbedre interoperabiliteten mellem deres systemer; |
| --- | --- |

30.

fremhæver betydningen af bedre koordinering mellem redningstjenester både på nationalt plan, på tværs af grænserne og på EU-plan for at opnå den størst mulige effektivitet, og opfordrer derfor Kommissionen til at støtte og samarbejde med medlemsstaternes administrationer med henblik på at finde metoder til at forbedre interoperabiliteten mellem deres systemer;

| 31. | opfordrer Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne snarest muligt at fastsætte krav til pålidelighed og kvalitet for alle led i 112-alarmtjenesten og indføre indikatorer og retningslinjer for kvaliteten af 112-alarmtjenesten, som den opleves af borgerne, under hensyntagen til kravet om tilgængelighed, interoperabilitet mellem alarmtjenester, flersprogethed og hurtig intervention af høj kvalitet fra alarmtjenesternes side; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne snarest muligt at fastsætte krav til pålidelighed og kvalitet for alle led i 112-alarmtjenesten og indføre indikatorer og retningslinjer for kvaliteten af 112-alarmtjenesten, som den opleves af borgerne, under hensyntagen til kravet om tilgængelighed, interoperabilitet mellem alarmtjenester, flersprogethed og hurtig intervention af høj kvalitet fra alarmtjenesternes side;

| 32. | anbefaler med henblik på at forbedre effektiviteten af 112-alarmtjenesten, at der udarbejdes et handlingsprogram til støtte for udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem nationale tilsynsmyndigheder, alarmtjenester og civilsamfundsorganisationer i medlemsstaterne samt udvidelse af denne udveksling til at omfatte organisationer i EU's kandidat- og nabolande; foreslår, at der til dette formål kan oprettes et ekspertnetværk; anbefaler især udveksling af bedste praksis mellem medlemsstater om behandlingen af 112-opkald, navnlig om uddannelse af operatører, brugen af en enkelt operatør til at håndtere et opkald og anvendelsen af online- og tolkeydelser, der kan hjælpe dem, der ikke taler sproget i det land, hvor de benytter alarmtjenesterne; |
| --- | --- |

32.

anbefaler med henblik på at forbedre effektiviteten af 112-alarmtjenesten, at der udarbejdes et handlingsprogram til støtte for udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem nationale tilsynsmyndigheder, alarmtjenester og civilsamfundsorganisationer i medlemsstaterne samt udvidelse af denne udveksling til at omfatte organisationer i EU's kandidat- og nabolande; foreslår, at der til dette formål kan oprettes et ekspertnetværk; anbefaler især udveksling af bedste praksis mellem medlemsstater om behandlingen af 112-opkald, navnlig om uddannelse af operatører, brugen af en enkelt operatør til at håndtere et opkald og anvendelsen af online- og tolkeydelser, der kan hjælpe dem, der ikke taler sproget i det land, hvor de benytter alarmtjenesterne;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at reducere antallet af mislykkede forsøg på nødopkald, forkorte opkaldsetableringstiden og svartiden og reducere antallet af falske opkald; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis vedrørende blokering af opkald fra mobiltelefoner uden SIM-kort; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at reducere antallet af mislykkede forsøg på nødopkald, forkorte opkaldsetableringstiden og svartiden og reducere antallet af falske opkald; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis vedrørende blokering af opkald fra mobiltelefoner uden SIM-kort;

| 34. | understreger behovet for at sikre handicappede og udsatte grupper adgang til 112-nummeret og opfordrer indtrængende til, at der indføres standardiserede adgangsfaciliteter til 112-nummeret for navnlig disse grupper, eventuelt gennem tilvejebringelse af særligt terminaludstyr for høre- eller synshæmmede brugere, tekstformidlings- eller tegnsprogstjenester eller andet specialudstyr; opfordrer også Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at øge disse menneskers kendskab til 112-nummeret ved at anvende kommunikationsmidler, der er specielt tilpasset deres behov; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for at sikre handicappede og udsatte grupper adgang til 112-nummeret og opfordrer indtrængende til, at der indføres standardiserede adgangsfaciliteter til 112-nummeret for navnlig disse grupper, eventuelt gennem tilvejebringelse af særligt terminaludstyr for høre- eller synshæmmede brugere, tekstformidlings- eller tegnsprogstjenester eller andet specialudstyr; opfordrer også Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at øge disse menneskers kendskab til 112-nummeret ved at anvende kommunikationsmidler, der er specielt tilpasset deres behov;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af 112-alarmtjenesternes hidtidige resultater og af samarbejdet mellem de relevante organer med henblik på at forbedre tjenesten samt af de foranstaltninger, der hidtil er truffet af de enkelte medlemsstater; opfordrer desuden Kommissionen til at overveje muligheden af at udvide 112-alarmtjenesten til ud over taletelefoniopkald at omfatte sms, således at tekstbeskeden "112" udløser en indsats; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af 112-alarmtjenesternes hidtidige resultater og af samarbejdet mellem de relevante organer med henblik på at forbedre tjenesten samt af de foranstaltninger, der hidtil er truffet af de enkelte medlemsstater; opfordrer desuden Kommissionen til at overveje muligheden af at udvide 112-alarmtjenesten til ud over taletelefoniopkald at omfatte sms, således at tekstbeskeden "112" udløser en indsats;

| 36. | opfordrer Kommissionen til, igennem uafhængige organer og senest ved udgangen af 2012, at foretage en evaluering af, hvor langt man efter borgernes opfattelse er nået med gennemførelsen af 112-nummeret i hele EU, navnlig med hensyn til tilgængelighed, interoperabilitet og responstid; opfordrer i den forbindelse også Kommissionen til inden for samme tidsfrist at udarbejde en oversigt over de lovpligtige og praktiserede responstider i EU og udvide den resultatanalyse, der udarbejdes i forbindelse med eCall-systemet, til at omfatte de menneskelige og finansielle konsekvenser af 112-nummeret; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til, igennem uafhængige organer og senest ved udgangen af 2012, at foretage en evaluering af, hvor langt man efter borgernes opfattelse er nået med gennemførelsen af 112-nummeret i hele EU, navnlig med hensyn til tilgængelighed, interoperabilitet og responstid; opfordrer i den forbindelse også Kommissionen til inden for samme tidsfrist at udarbejde en oversigt over de lovpligtige og praktiserede responstider i EU og udvide den resultatanalyse, der udarbejdes i forbindelse med eCall-systemet, til at omfatte de menneskelige og finansielle konsekvenser af 112-nummeret;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til - i betragtning af, at teknologien allerede findes - at fremme indførelsen af et "omvendt 112-alarmsystem", dvs. et universelt, flersproget, lettilgængeligt, enkelt og effektivt sammenkoblet EU-system til varsling og alarmering af borgerne i tilfælde af overhængende eller truende natur- og/eller menneskeskabte alvorlige nødsituationer eller katastrofer af enhver art; mener, at et sådant system bør indføres uden gener for privatlivets fred og ledsages af passende oplysnings- og uddannelseskampagner rettet mod borgerne; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til - i betragtning af, at teknologien allerede findes - at fremme indførelsen af et "omvendt 112-alarmsystem", dvs. et universelt, flersproget, lettilgængeligt, enkelt og effektivt sammenkoblet EU-system til varsling og alarmering af borgerne i tilfælde af overhængende eller truende natur- og/eller menneskeskabte alvorlige nødsituationer eller katastrofer af enhver art; mener, at et sådant system bør indføres uden gener for privatlivets fred og ledsages af passende oplysnings- og uddannelseskampagner rettet mod borgerne;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for i fremtiden at oprette en 116- tjeneste svarende til 112-tjenesten for borgere under et følelsesmæssigt pres, der lider af depression eller andre psykiske problemer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for i fremtiden at oprette en 116- tjeneste svarende til 112-tjenesten for borgere under et følelsesmæssigt pres, der lider af depression eller andre psykiske problemer;

*

* *

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.

(2)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1.

(3)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 11.

(4)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

(5)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

(6)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

(7)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 37.

(8)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 1.

(9)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(10)  EFT L 217 af 6.8.1991, s. 31.

(11)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 32.

(12)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 92.

(13)  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 6.

(14)  Det europæiske alarmnummer 112, Eurobarometer Survey Flash, Europa-Kommissionen 2011, http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/9

---

Tirsdag den 5. juli 2011Et mere effektivt og fair detailmarked

P7_TA(2011)0307

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (2010/2109(INI))

2013/C 33 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 5. juli 2010 med titlen "Overvågning af handels- og distributionsmarkedet - Mod et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution frem til 2020" (KOM(2010)0355) og det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (SEK(2010)0807), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 5. juli 2010 med titlen "Overvågning af handels- og distributionsmarkedet - Mod et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution frem til 2020" (KOM(2010)0355) og det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (SEK(2010)0807),

| — | der henviser til svarene på Kommissionens offentlige høring om overvågningsrapporten om detailmarkedet (afholdt fra den 5. juli til den 10. september 2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til svarene på Kommissionens offentlige høring om overvågningsrapporten om detailmarkedet (afholdt fra den 5. juli til den 10. september 2010),

| — | der henviser til rundbordskonferencen om et mere effektivt og fair detailmarked for virksomheder og forbrugere, som blev afholdt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse den 25. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rundbordskonferencen om et mere effektivt og fair detailmarked for virksomheder og forbrugere, som blev afholdt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse den 25. januar 2011,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 20. januar 2011 om "Overvågning af handels- og distributionsmarkedet - Mod et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution frem til 2020", |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 20. januar 2011 om "Overvågning af handels- og distributionsmarkedet - Mod et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution frem til 2020",

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - "Sammen om fornyet vækst" " (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - "Sammen om fornyet vækst" " (KOM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen "På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne: 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen "På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne: 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen" (KOM(2010)0608),

| — | der henviser til professor Mario Montis rapport af 9. maj 2010 med titlen "En ny strategi for det indre marked", |
| --- | --- |

—

der henviser til professor Mario Montis rapport af 9. maj 2010 med titlen "En ny strategi for det indre marked",

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2010 om en akt for det indre marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2010 om en akt for det indre marked,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2010 med titlen "Smart regulering i Den Europæiske Union" (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2010 med titlen "Smart regulering i Den Europæiske Union" (KOM(2010)0543),

| — | der henviser til den fjerde udgave af resultattavlen for forbrugermarkederne, "The Consumer Markets Scoreboard - Making Markets Work For Consumers" (efterårsudgave - oktober 2010) og den femte udgave af resultattavlen om forbrugerforhold, "Consumer Conditions Scoreboard - Consumers at home in the single market" (forårsudgave - marts 2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde udgave af resultattavlen for forbrugermarkederne, "The Consumer Markets Scoreboard - Making Markets Work For Consumers" (efterårsudgave - oktober 2010) og den femte udgave af resultattavlen om forbrugerforhold, "Consumer Conditions Scoreboard - Consumers at home in the single market" (forårsudgave - marts 2011),

| — | der henviser til den 21. udgave af resultattavlen for det indre marked, som blev offentliggjort den 23. september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 21. udgave af resultattavlen for det indre marked, som blev offentliggjort den 23. september 2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2009 om en bedre fungerende fødevareforsyningskæde i Europa (KOM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2009 om en bedre fungerende fødevareforsyningskæde i Europa (KOM(2009)0591),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. juni 2008 - "Tænk småt først" En "Small Business Act" for Europa (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. juni 2008 - "Tænk småt først" En "Small Business Act" for Europa (KOM(2008)0394),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/7/EU af 16. februar 2011 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/7/EU af 16. februar 2011 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 764/2008 af 9. juli 2008 om procedurer for anvendelsen af visse nationale tekniske forskrifter på produkter, der markedsføres lovligt i en anden medlemsstat, og om ophævelse af beslutning nr. 3052/95/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 764/2008 af 9. juli 2008 om procedurer for anvendelsen af visse nationale tekniske forskrifter på produkter, der markedsføres lovligt i en anden medlemsstat, og om ophævelse af beslutning nr. 3052/95/EF (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (5),

| — | der henviser til sin holdning af 23. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 23. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om det indre marked (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om det indre marked (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om fremtiden for europæisk standardisering (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om fremtiden for europæisk standardisering (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om gennemførelse af det indre marked for e-handel (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om gennemførelse af det indre marked for e-handel (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om rimelige indkomster for landbrugere: En bedre fungerende fødevareforsyningskæde i Europa (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om rimelige indkomster for landbrugere: En bedre fungerende fødevareforsyningskæde i Europa (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om forbrugerbeskyttelse (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om forbrugerbeskyttelse (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om resultattavlen for det indre marked (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om resultattavlen for det indre marked (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om SOLVIT (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om SOLVIT (16),

| — | der henviser til sin erklæring af 19. februar 2008 om undersøgelse af og indgreb over for magtmisbrug udøvet af store supermarkeder i Den Europæiske Union (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 19. februar 2008 om undersøgelse af og indgreb over for magtmisbrug udøvet af store supermarkeder i Den Europæiske Union (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0217/2011),

| A. | der henviser til, at det er foruroligende at se, at protektionismen har fået vind i sejlene i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er foruroligende at se, at protektionismen har fået vind i sejlene i Europa;

| B. | der henviser til, at realøkonomien atter bør gives en central placering på den politiske dagsorden for at udnytte det indre markeds fulde potentiale, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at realøkonomien atter bør gives en central placering på den politiske dagsorden for at udnytte det indre markeds fulde potentiale,

| C. | der henviser til, at detailmarkedet er et uundværligt led i vores planer om at lancere det indre marked på ny, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at detailmarkedet er et uundværligt led i vores planer om at lancere det indre marked på ny,

| D. | der henviser til, at detailmarkedet som førende energiforbruger og affaldsproducent kan yde et vigtigt bidrag til at fremme bæredygtighed, herunder EU 20-20-20-energimålene, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at detailmarkedet som førende energiforbruger og affaldsproducent kan yde et vigtigt bidrag til at fremme bæredygtighed, herunder EU 20-20-20-energimålene,

| E. | der henviser til, at der ikke i tilstrækkeligt omfang har manifesteret sig et kommercielt potentiale med hensyn til grænseoverskridende onlinehandel på grund af diverse forhindringer som f.eks. sprogbarrierer, manglende sikkerhed i systemet, mangelfuld og utilstrækkelig information samt, manglende koordinering og samarbejde i administrativ henseende, hvilket betyder, at forbrugerne er tilbageholdende med at købe online hos detailhandlere i andre medlemsstater, og detailhandlerne er tilbageholdende med at sælge online på tværs af grænserne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke i tilstrækkeligt omfang har manifesteret sig et kommercielt potentiale med hensyn til grænseoverskridende onlinehandel på grund af diverse forhindringer som f.eks. sprogbarrierer, manglende sikkerhed i systemet, mangelfuld og utilstrækkelig information samt, manglende koordinering og samarbejde i administrativ henseende, hvilket betyder, at forbrugerne er tilbageholdende med at købe online hos detailhandlere i andre medlemsstater, og detailhandlerne er tilbageholdende med at sælge online på tværs af grænserne,

En vision om øget konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse

| 1. | understreger, at detailsektoren er en drivkraft bag vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse i Europa og spiller en central rolle, når det gælder om at realisere målene i EU 2020-strategien; |
| --- | --- |

1.

understreger, at detailsektoren er en drivkraft bag vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse i Europa og spiller en central rolle, når det gælder om at realisere målene i EU 2020-strategien;

| 2. | understreger, at de detailhandlende benytter sig af forskelligartede og moderne metoder til køb og salg af varer og tjenesteydelser og bidrager til at give forbrugerne flere valgmuligheder såvel som fleksible og anstændige beskæftigelsesmuligheder, særlig for den unge generation; |
| --- | --- |

2.

understreger, at de detailhandlende benytter sig af forskelligartede og moderne metoder til køb og salg af varer og tjenesteydelser og bidrager til at give forbrugerne flere valgmuligheder såvel som fleksible og anstændige beskæftigelsesmuligheder, særlig for den unge generation;

| 3. | opfordrer EU-institutionerne til at give detailbranchen den højeste politiske prioritet som en søjle i akten for det indre marked og som en aktør, der kan genoprette borgernes tillid til det indre marked; |
| --- | --- |

3.

opfordrer EU-institutionerne til at give detailbranchen den højeste politiske prioritet som en søjle i akten for det indre marked og som en aktør, der kan genoprette borgernes tillid til det indre marked;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at styrke den tværpolitiske koordinering og til at anlægge en holistisk og langsigtet strategi for detailbranchen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at styrke den tværpolitiske koordinering og til at anlægge en holistisk og langsigtet strategi for detailbranchen;

| 5. | beklager, at detailbranchen stadig står over for en række væsentlige forhindringer, når det gælder om at udnytte branchens fulde potentiale online og offline; understreger behovet for straks at finde en løsning på disse problemer; |
| --- | --- |

5.

beklager, at detailbranchen stadig står over for en række væsentlige forhindringer, når det gælder om at udnytte branchens fulde potentiale online og offline; understreger behovet for straks at finde en løsning på disse problemer;

| 6. | understreger, at de detailhandlende og leverandørerne har et delt ansvar for at opnå et mere effektivt, gennemskueligt og fair detailmarked; |
| --- | --- |

6.

understreger, at de detailhandlende og leverandørerne har et delt ansvar for at opnå et mere effektivt, gennemskueligt og fair detailmarked;

| 7. | mener, at den centrale målsætning må være en effektiv håndhævelse af traktatens principper, de eksisterende regler og instrumenter i det indre marked samt selvregulering, inden man imødeser en eventuel regulering; |
| --- | --- |

7.

mener, at den centrale målsætning må være en effektiv håndhævelse af traktatens principper, de eksisterende regler og instrumenter i det indre marked samt selvregulering, inden man imødeser en eventuel regulering;

Eliminering af hindringer for varers og tjenesteydelsers frie bevægelighed

| 8. | er foruroliget over, at restriktive nationale regler, divergerende fortolkninger og utilstrækkelig håndhævelse stiller sig hindrende i vejen for varers og tjenesteydelsers frie bevægelighed i EU; understreger, at krav om supplerende testning og registrering, manglende anerkendelse af attester og standarder, territorialt betingede indskrænkninger i forsyninger og tilsvarende foranstaltninger skaber ekstra omkostninger for forbrugere og detailhandlende, særlig SMV’er, og således begrænser det indre markeds potentielle nytteværdi for EU-borgerne og erhvervslivet; |
| --- | --- |

8.

er foruroliget over, at restriktive nationale regler, divergerende fortolkninger og utilstrækkelig håndhævelse stiller sig hindrende i vejen for varers og tjenesteydelsers frie bevægelighed i EU; understreger, at krav om supplerende testning og registrering, manglende anerkendelse af attester og standarder, territorialt betingede indskrænkninger i forsyninger og tilsvarende foranstaltninger skaber ekstra omkostninger for forbrugere og detailhandlende, særlig SMV’er, og således begrænser det indre markeds potentielle nytteværdi for EU-borgerne og erhvervslivet;

| 9. | erkender, at der er behov for yderligere at analysere årsagerne til prisforskelle i EU på grundlag af passende statiske redskaber for at sikre større prisgennemsigtighed og -sammenlignelighed for forbrugerne, uden at dette berører europæiske eller nationale regler på skatte- og afgiftsområdet og arbejdsmarkedet, således at man fremmer muligheden for at træffe et mere velovervejet valg og samtidig skaber større tillid til den grænseoverskridende handel; minder om, at der er behov for et aktivt samarbejde mellem de nationale statistiske kontorer på dette punkt; |
| --- | --- |

9.

erkender, at der er behov for yderligere at analysere årsagerne til prisforskelle i EU på grundlag af passende statiske redskaber for at sikre større prisgennemsigtighed og -sammenlignelighed for forbrugerne, uden at dette berører europæiske eller nationale regler på skatte- og afgiftsområdet og arbejdsmarkedet, således at man fremmer muligheden for at træffe et mere velovervejet valg og samtidig skaber større tillid til den grænseoverskridende handel; minder om, at der er behov for et aktivt samarbejde mellem de nationale statistiske kontorer på dette punkt;

| 10. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre regler og lovgivning om det indre marked fuldt ud og korrekt - særlig "varepakken", tjenesteydelsesdirektivet, direktivet om forsinket betaling, direktivet om elektronisk handel, "Small Business Act" og direktivet om urimelig handelspraksis; anmoder desuden medlemsstaterne om at fjerne overlapninger og mindske administrative byrder og reguleringsmæssige barrierer, der kan virke hæmmende på vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre regler og lovgivning om det indre marked fuldt ud og korrekt - særlig "varepakken", tjenesteydelsesdirektivet, direktivet om forsinket betaling, direktivet om elektronisk handel, "Small Business Act" og direktivet om urimelig handelspraksis; anmoder desuden medlemsstaterne om at fjerne overlapninger og mindske administrative byrder og reguleringsmæssige barrierer, der kan virke hæmmende på vækst og beskæftigelse;

| 11. | anmoder Kommissionen om at overvåge medlemsstaterne nøjere for at formindske gennemførelsesefterslæbet og sikre effektiv gensidig anerkendelse af varer og tjenesteydelser; anmoder Kommissionen om også at sikre en forenkling af de gældende regler; |
| --- | --- |

11.

anmoder Kommissionen om at overvåge medlemsstaterne nøjere for at formindske gennemførelsesefterslæbet og sikre effektiv gensidig anerkendelse af varer og tjenesteydelser; anmoder Kommissionen om også at sikre en forenkling af de gældende regler;

| 12. | noterer sig de vanskeligheder, som Europas uafhængige detailhandlere står over for, og mener, at lovgivningen om detailmarkedet i højere grad bør bygge på kendsgerninger, særlig når det gælder om i tilstrækkeligt omfang at undersøge og forstå lovgivningens konsekvenser for små virksomheder; |
| --- | --- |

12.

noterer sig de vanskeligheder, som Europas uafhængige detailhandlere står over for, og mener, at lovgivningen om detailmarkedet i højere grad bør bygge på kendsgerninger, særlig når det gælder om i tilstrækkeligt omfang at undersøge og forstå lovgivningens konsekvenser for små virksomheder;

| 13. | opfordrer erhvervssammenslutninger og forbrugerforeninger til, med støtte fra Kommissionen, at sikre flere oplysninger samt mere uddannelse og juridisk rådgivning til de berørte aktører om deres rettigheder og de problemløsningsinstrumenter, de har til rådighed, deriblandt Solvit, og til at støtte indbyrdes udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

13.

opfordrer erhvervssammenslutninger og forbrugerforeninger til, med støtte fra Kommissionen, at sikre flere oplysninger samt mere uddannelse og juridisk rådgivning til de berørte aktører om deres rettigheder og de problemløsningsinstrumenter, de har til rådighed, deriblandt Solvit, og til at støtte indbyrdes udveksling af bedste praksis;

| 14. | understreger, at et opsplittet betalingssystem udgør en hindring for handel; opfordrer Kommissionen til at forbedre SEPA-systemet for at udvikle en grundlæggende betalingstjeneste for alle kort, fremme konkurrence mellem betalingsmidler ved at fjerne barrierer, skabe øget gennemsigtighed med hensyn til transaktionsomkostninger og fjerne uberettigede formidlingsgebyrer, og til at sikre hurtigere bankoverførsler inden for EU; påpeger endvidere, at SEPA kan betragtes som et nyttigt redskab til bekæmpelse af den sorte økonomi; |
| --- | --- |

14.

understreger, at et opsplittet betalingssystem udgør en hindring for handel; opfordrer Kommissionen til at forbedre SEPA-systemet for at udvikle en grundlæggende betalingstjeneste for alle kort, fremme konkurrence mellem betalingsmidler ved at fjerne barrierer, skabe øget gennemsigtighed med hensyn til transaktionsomkostninger og fjerne uberettigede formidlingsgebyrer, og til at sikre hurtigere bankoverførsler inden for EU; påpeger endvidere, at SEPA kan betragtes som et nyttigt redskab til bekæmpelse af den sorte økonomi;

Åbning af markedsadgang for erhvervslivet og forbrugerne

| 15. | henleder opmærksomheden på, at dele af civilsamfundet samt SMV’er har givet udtryk for bekymring over, at antallet af indkøbscentre er vokset, mens der er sket et fald i antallet af lokale forretninger og markeder i fjerntliggende områder og bycentre; |
| --- | --- |

15.

henleder opmærksomheden på, at dele af civilsamfundet samt SMV’er har givet udtryk for bekymring over, at antallet af indkøbscentre er vokset, mens der er sket et fald i antallet af lokale forretninger og markeder i fjerntliggende områder og bycentre;

| 16. | understreger, at planlægningen af detailhandlen bør skabe strukturelle rammer, der gør det muligt for virksomhederne at konkurrere, fremme forbrugernes valgmuligheder og sikre dem adgang til varer og tjenesteydelser, navnlig i mindre tilgængelige eller tyndt befolkede regioner, eller i tilfælde, hvor forbrugernes mobilitet er begrænset; understreger endvidere, at lokale forretninger og markeder spiller en central social, kulturel og miljømæssig rolle, når det gælder om at skabe fornyet dynamik i landdistrikter og byområder; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at fremme bæredygtige lokalsamfund ved at fremme innovation og vækst blandt SMV’erne; |
| --- | --- |

16.

understreger, at planlægningen af detailhandlen bør skabe strukturelle rammer, der gør det muligt for virksomhederne at konkurrere, fremme forbrugernes valgmuligheder og sikre dem adgang til varer og tjenesteydelser, navnlig i mindre tilgængelige eller tyndt befolkede regioner, eller i tilfælde, hvor forbrugernes mobilitet er begrænset; understreger endvidere, at lokale forretninger og markeder spiller en central social, kulturel og miljømæssig rolle, når det gælder om at skabe fornyet dynamik i landdistrikter og byområder; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at fremme bæredygtige lokalsamfund ved at fremme innovation og vækst blandt SMV’erne;

| 17. | understreger, at SMV’erne er rygraden i den europæiske økonomi og kan spille en unik rolle, når det gælder om at skabe beskæftigelse, navnlig i landdistrikter, og fremme innovation og vækst i detailsektoren i lokalsamfund overalt i EU; |
| --- | --- |

17.

understreger, at SMV’erne er rygraden i den europæiske økonomi og kan spille en unik rolle, når det gælder om at skabe beskæftigelse, navnlig i landdistrikter, og fremme innovation og vækst i detailsektoren i lokalsamfund overalt i EU;

| 18. | mener, at spørgsmålet om tilgængelighed må behandles under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

18.

mener, at spørgsmålet om tilgængelighed må behandles under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet;

| 19. | erkender, at medlemsstaterne har det politiske ansvar med hensyn til forretningers placering, og at bæredygtighed, mobilitet, regionalplanlægning og konsolidering af bykerner er vigtige faktorer, som der må tages hensyn til, når man tager stilling til placering af nye forretninger; |
| --- | --- |

19.

erkender, at medlemsstaterne har det politiske ansvar med hensyn til forretningers placering, og at bæredygtighed, mobilitet, regionalplanlægning og konsolidering af bykerner er vigtige faktorer, som der må tages hensyn til, når man tager stilling til placering af nye forretninger;

| 20. | mener, at det må være muligt at sænke huslejeniveauet ved at skabe incitamenter til at renovere ejendomme i byområderne, også via strukturfondene (offentlig-private partnerskaber), og at det vil anspore virksomheder og særlig lokale virksomheder til at vende tilbage, hvilket vil virke fremmende på den økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

20.

mener, at det må være muligt at sænke huslejeniveauet ved at skabe incitamenter til at renovere ejendomme i byområderne, også via strukturfondene (offentlig-private partnerskaber), og at det vil anspore virksomheder og særlig lokale virksomheder til at vende tilbage, hvilket vil virke fremmende på den økonomiske og sociale udvikling;

| 21. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde en undersøgelse om virkningerne og de eventuelle konsekvenser af etablering af store indkøbscentre, såkaldte shopping malls, for beskæftigelsen, SMV'erne og forbrugerne; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde en undersøgelse om virkningerne og de eventuelle konsekvenser af etablering af store indkøbscentre, såkaldte shopping malls, for beskæftigelsen, SMV'erne og forbrugerne;

| 22. | noterer sig, at omvandrende gadesælgere, der arbejder på offentlige steder, er dybt foruroligede over muligheden for, at medlemsstaterne skal anvende direktiv 2006/123/EF på en sådan måde, at begrebet "naturlig ressource" også kommer til at omfatte offentlige arealer, hvilket vil betyde, at handelstilladelser vedrørende offentlige steder bliver gjort tidsbegrænsede; konstaterer, at dette vil være yderst skadeligt for beskæftigelsen, forbrugernes valgfrihed og selve de traditionelle lokale gademarkeders eksistens; |
| --- | --- |

22.

noterer sig, at omvandrende gadesælgere, der arbejder på offentlige steder, er dybt foruroligede over muligheden for, at medlemsstaterne skal anvende direktiv 2006/123/EF på en sådan måde, at begrebet "naturlig ressource" også kommer til at omfatte offentlige arealer, hvilket vil betyde, at handelstilladelser vedrørende offentlige steder bliver gjort tidsbegrænsede; konstaterer, at dette vil være yderst skadeligt for beskæftigelsen, forbrugernes valgfrihed og selve de traditionelle lokale gademarkeders eksistens;

| 23. | understreger, at elektronisk handel er et vigtigt supplement til offline-handel, og at der må træffes passende foranstaltninger til at udnytte den elektroniske handels fulde potentiale, bl.a. ved at forbedre adgangen til internettet i EU's mest fjerntliggende egne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den kommende meddelelse om elektronisk handel omfatter tillidsskabende foranstaltninger, særlig ved at forenkle grænseoverskridende registrering af domæner, forbedre sikkerheden omkring online-betalinger, gøre det lettere at inddrive gæld på tværs af grænserne og ved at forbedre oplysningsindsatsen over for forbrugerne med hensyn til deres rettigheder, navnlig hvad angår fortrydelsesret og ankemuligheder; |
| --- | --- |

23.

understreger, at elektronisk handel er et vigtigt supplement til offline-handel, og at der må træffes passende foranstaltninger til at udnytte den elektroniske handels fulde potentiale, bl.a. ved at forbedre adgangen til internettet i EU's mest fjerntliggende egne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den kommende meddelelse om elektronisk handel omfatter tillidsskabende foranstaltninger, særlig ved at forenkle grænseoverskridende registrering af domæner, forbedre sikkerheden omkring online-betalinger, gøre det lettere at inddrive gæld på tværs af grænserne og ved at forbedre oplysningsindsatsen over for forbrugerne med hensyn til deres rettigheder, navnlig hvad angår fortrydelsesret og ankemuligheder;

| 24. | beklager, at der findes et betydeligt antal hindringer for de detailhandlendes etableringsfrihed inden for EU; er særlig bekymret over visse nationale handels- og skattelove, som de facto virker diskriminerende over for udenlandske detailhandlende; |
| --- | --- |

24.

beklager, at der findes et betydeligt antal hindringer for de detailhandlendes etableringsfrihed inden for EU; er særlig bekymret over visse nationale handels- og skattelove, som de facto virker diskriminerende over for udenlandske detailhandlende;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at optræde mere bestemt over for medlemsstater, der overtræder principperne for det indre marked, til at fremskynde traktatbrudsprocedurer gennem en "fast track-strategi" og til at rapportere til Europa-Parlamentet årligt om detailhandelssager, hvor der er fundet en løsning; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at optræde mere bestemt over for medlemsstater, der overtræder principperne for det indre marked, til at fremskynde traktatbrudsprocedurer gennem en "fast track-strategi" og til at rapportere til Europa-Parlamentet årligt om detailhandelssager, hvor der er fundet en løsning;

Kontraktmæssig og kommerciel praksis i forholdet mellem virksomheder

| 26. | bekræfter, at fri og fair konkurrence, aftalefrihed og en reel håndhævelse af relevant lovgivning er en forudsætning for et velfungerende detailmarked; |
| --- | --- |

26.

bekræfter, at fri og fair konkurrence, aftalefrihed og en reel håndhævelse af relevant lovgivning er en forudsætning for et velfungerende detailmarked;

| 27. | erkender, at virksomhederne har forskellige markedsstyrker, at de er nødt til at agere på en økonomisk set forsvarlig måde, og at EU har behov for virksomheder i førerposition, der kan konkurrere på globalt plan; |
| --- | --- |

27.

erkender, at virksomhederne har forskellige markedsstyrker, at de er nødt til at agere på en økonomisk set forsvarlig måde, og at EU har behov for virksomheder i førerposition, der kan konkurrere på globalt plan;

| 28. | understreger imidlertid, at de større aktørers dominerende stilling på markedet giver anledning til stor bekymring, fordi det er en udbredt opfattelse, at disse aktører påtvinger svagere leverandører og detailhandlere urimelige vilkår, f.eks. via ubegrundede selektive distributionsmekanismer, geografisk segmentering, priskontrol, fjernelse af produkter fra varesortimentet uden varsel og anden restriktiv praksis, hvilket virker konkurrenceforvridende; understreger, at hele detailforsyningskæden påvirkes af disse former for praksis; tager afstand fra disse former for praksis, som udnytter den skæve magtbalance mellem økonomiske aktører og hindrer ægte aftalefrihed; understreger, at hvis alle aktører, særlig SMV'er, i højere grad bliver bevidste om deres kontraktmæssige rettigheder, vil det medvirke til at forebygge disse former for praksis; |
| --- | --- |

28.

understreger imidlertid, at de større aktørers dominerende stilling på markedet giver anledning til stor bekymring, fordi det er en udbredt opfattelse, at disse aktører påtvinger svagere leverandører og detailhandlere urimelige vilkår, f.eks. via ubegrundede selektive distributionsmekanismer, geografisk segmentering, priskontrol, fjernelse af produkter fra varesortimentet uden varsel og anden restriktiv praksis, hvilket virker konkurrenceforvridende; understreger, at hele detailforsyningskæden påvirkes af disse former for praksis; tager afstand fra disse former for praksis, som udnytter den skæve magtbalance mellem økonomiske aktører og hindrer ægte aftalefrihed; understreger, at hvis alle aktører, særlig SMV'er, i højere grad bliver bevidste om deres kontraktmæssige rettigheder, vil det medvirke til at forebygge disse former for praksis;

| 29. | erkender, at franchising er en god løsningsmodel for uafhængige detailhandlere, der skal overleve i et særdeles konkurrencepræget miljø; noterer sig med bekymring, at kontrakter til detailhandlere, der skal indgå i en franchise, indeholder stadigt strengere krav; |
| --- | --- |

29.

erkender, at franchising er en god løsningsmodel for uafhængige detailhandlere, der skal overleve i et særdeles konkurrencepræget miljø; noterer sig med bekymring, at kontrakter til detailhandlere, der skal indgå i en franchise, indeholder stadigt strengere krav;

| 30. | understreger, at egenmærkerne bør udvikles på en sådan måde, at de forbedrer forbrugernes valgmuligheder, især hvad angår gennemsigtigheden, oplysningernes kvalitet og diversiteten, og giver SMV’ernes mulighed for at innovere og ekspandere; |
| --- | --- |

30.

understreger, at egenmærkerne bør udvikles på en sådan måde, at de forbedrer forbrugernes valgmuligheder, især hvad angår gennemsigtigheden, oplysningernes kvalitet og diversiteten, og giver SMV’ernes mulighed for at innovere og ekspandere;

| 31. | mener, at emballageefterligninger, som kan blive resultatet af den detailhandlendes dobbeltrolle som kunde og som konkurrent til varemærkeproducenter, er en uacceptabel praksis, som der straks bør gribes ind over for; glæder sig over, at Kommissionen har iværksat en undersøgelse for at skabe større klarhed over de retlige rammer og praksis vedrørende forretningshemmeligheder og emballageefterligninger i de 27 EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

31.

mener, at emballageefterligninger, som kan blive resultatet af den detailhandlendes dobbeltrolle som kunde og som konkurrent til varemærkeproducenter, er en uacceptabel praksis, som der straks bør gribes ind over for; glæder sig over, at Kommissionen har iværksat en undersøgelse for at skabe større klarhed over de retlige rammer og praksis vedrørende forretningshemmeligheder og emballageefterligninger i de 27 EU-medlemsstater;

| 32. | erkender, at der er behov for bedre ligevægt mellem aktørerne og større åbenhed i detailforsyningskæden; understreger, at der er behov for at bevæge sig væk fra konfrontation til en dialog, der baserer sig på kendsgerninger, genskabe et tillidsforhold og gøre det muligt at føre mere rimelige forhandlinger med lige vilkår for alle, således at samtlige økonomiske aktører i forsyningskæderne kan drage fordel af deres produkters merværdi og fuldt ud nyde godt af det indre marked; |
| --- | --- |

32.

erkender, at der er behov for bedre ligevægt mellem aktørerne og større åbenhed i detailforsyningskæden; understreger, at der er behov for at bevæge sig væk fra konfrontation til en dialog, der baserer sig på kendsgerninger, genskabe et tillidsforhold og gøre det muligt at føre mere rimelige forhandlinger med lige vilkår for alle, således at samtlige økonomiske aktører i forsyningskæderne kan drage fordel af deres produkters merværdi og fuldt ud nyde godt af det indre marked;

| 33. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fuldstændig og konsekvent at håndhæve konkurrenceretten og, hvor det er relevant på nationalt plan, reglerne om illoyal konkurrence og karteller; |
| --- | --- |

33.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fuldstændig og konsekvent at håndhæve konkurrenceretten og, hvor det er relevant på nationalt plan, reglerne om illoyal konkurrence og karteller;

| 34. | understreger, at for at sikre en korrekt gennemførelse af konkurrencereglerne og forebygge misbrug af dominerende stilling er det først og fremmest nødvendigt at styrke de lokale konkurrencemyndigheder og sikre kontinuerlige og uafbrudte kommunikationslinjer og samarbejde mellem dem og Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence; |
| --- | --- |

34.

understreger, at for at sikre en korrekt gennemførelse af konkurrencereglerne og forebygge misbrug af dominerende stilling er det først og fremmest nødvendigt at styrke de lokale konkurrencemyndigheder og sikre kontinuerlige og uafbrudte kommunikationslinjer og samarbejde mellem dem og Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence;

| 35. | støtter det fortrinlige arbejde, der udføres af ekspertgruppen om aftalepraksis mellem virksomheder under Forummet på Højt Plan for en Bedre Fungerende Fødevareforsyningskæde, særlig med hensyn til at definere, optegne og vurdere, hvad der udgør en åbenlyst urimelig forretningspraksis på grundlag af data og konkrete eksempler; slår til lyd for, at der ydes en målrettet støtte til initiativer vedrørende dialog mellem parter om dette spørgsmål; er betænkelig over, at Europa-Parlamentet ikke formelt er inddraget i arbejdet i ekspertgruppen og forummet på højt plan; mener, at Parlamentet straks bør tage dette spørgsmål op og aktivt bør deltage i forummets arbejde; |
| --- | --- |

35.

støtter det fortrinlige arbejde, der udføres af ekspertgruppen om aftalepraksis mellem virksomheder under Forummet på Højt Plan for en Bedre Fungerende Fødevareforsyningskæde, særlig med hensyn til at definere, optegne og vurdere, hvad der udgør en åbenlyst urimelig forretningspraksis på grundlag af data og konkrete eksempler; slår til lyd for, at der ydes en målrettet støtte til initiativer vedrørende dialog mellem parter om dette spørgsmål; er betænkelig over, at Europa-Parlamentet ikke formelt er inddraget i arbejdet i ekspertgruppen og forummet på højt plan; mener, at Parlamentet straks bør tage dette spørgsmål op og aktivt bør deltage i forummets arbejde;

| 36. | deler den opfattelse, at der - som anført af aktørerne - er behov for at anlægge en bredere og horisontal indfaldsvinkel, således at ikke kun fødevareindustrien er omfattet; anmoder Kommissionen og erhvervslivets sammenslutninger om at bygge videre på ekspertgruppens arbejde og undersøge mulighederne for at skabe et nyt forum, der uden tidsbegrænsning skal beskæftige sig med detailbranchen som helhed; |
| --- | --- |

36.

deler den opfattelse, at der - som anført af aktørerne - er behov for at anlægge en bredere og horisontal indfaldsvinkel, således at ikke kun fødevareindustrien er omfattet; anmoder Kommissionen og erhvervslivets sammenslutninger om at bygge videre på ekspertgruppens arbejde og undersøge mulighederne for at skabe et nyt forum, der uden tidsbegrænsning skal beskæftige sig med detailbranchen som helhed;

| 37. | støtter samtidig ihærdigt de intense bestræbelser, der udfoldes af de detailhandlendes og leverandørernes sammenslutninger for at etablere mekanismer til uformelle dialoger og regelmæssige høringer på det konkurrenceretlige område; tilslutter sig deres frivillige initiativ, der går ud på at nå til enighed om en erklæring om fælles principper for god handelspraksis på tværs af detailforsyningskæden; |
| --- | --- |

37.

støtter samtidig ihærdigt de intense bestræbelser, der udfoldes af de detailhandlendes og leverandørernes sammenslutninger for at etablere mekanismer til uformelle dialoger og regelmæssige høringer på det konkurrenceretlige område; tilslutter sig deres frivillige initiativ, der går ud på at nå til enighed om en erklæring om fælles principper for god handelspraksis på tværs af detailforsyningskæden;

| 38. | støtter også Kommissionens mekanisme til overvågning af fødevarepriserne samt andre tilsvarende initiativer, der er iværksat af medlemsstaterne for at sikre en rimelig indtjening i hele fødevareforsyningskæden, med en analyse af omkostninger, processer, merværdi, volumen, priser og marginer i alle fødevareforsyningskædens led; |
| --- | --- |

38.

støtter også Kommissionens mekanisme til overvågning af fødevarepriserne samt andre tilsvarende initiativer, der er iværksat af medlemsstaterne for at sikre en rimelig indtjening i hele fødevareforsyningskæden, med en analyse af omkostninger, processer, merværdi, volumen, priser og marginer i alle fødevareforsyningskædens led;

| 39. | noterer sig med beklagelse, at de eksisterende retlige instrumenter ikke udnyttes fuldt ud, særlig ikke af SMV’erne, til at forsvare deres rettigheder, hvilket skyldes økonomisk afhængighed og betænkeligheder med hensyn til risikoen for at miste forretningsmuligheder; anmoder Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervssammenslutningerne om at identificere metoder til at genetablere et tillidsforhold og lette adgangen til retssystemerne, herunder muligheden for anonyme klager og indførelse af en EU-ombudsmandsinstitution på dette område; er desuden overbevist om, at det er nødvendigt at videreudvikle begrebsapparatet for at sikre fair konkurrence både vertikalt og horisontalt i virksomhedernes indbyrdes forbindelser og således bane vejen for helt lige vilkår for virksomhederne; |
| --- | --- |

39.

noterer sig med beklagelse, at de eksisterende retlige instrumenter ikke udnyttes fuldt ud, særlig ikke af SMV’erne, til at forsvare deres rettigheder, hvilket skyldes økonomisk afhængighed og betænkeligheder med hensyn til risikoen for at miste forretningsmuligheder; anmoder Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervssammenslutningerne om at identificere metoder til at genetablere et tillidsforhold og lette adgangen til retssystemerne, herunder muligheden for anonyme klager og indførelse af en EU-ombudsmandsinstitution på dette område; er desuden overbevist om, at det er nødvendigt at videreudvikle begrebsapparatet for at sikre fair konkurrence både vertikalt og horisontalt i virksomhedernes indbyrdes forbindelser og således bane vejen for helt lige vilkår for virksomhederne;

| 40. | anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2011 at offentliggøre en meddelelse med en oversigt over den nationale lovgivning og de nationale værktøjer, der i øjeblikket finder anvendelse på forretningsmetoder og kontraktforhold, og at foretage en grundig vurdering af, om disse regler håndhæves korrekt, og om der er behov for yderligere tiltag; |
| --- | --- |

40.

anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2011 at offentliggøre en meddelelse med en oversigt over den nationale lovgivning og de nationale værktøjer, der i øjeblikket finder anvendelse på forretningsmetoder og kontraktforhold, og at foretage en grundig vurdering af, om disse regler håndhæves korrekt, og om der er behov for yderligere tiltag;

| 41. | mener, at man bør undersøge, hvilke alternative og uformelle mekanismer til tvistløsning og prøvelse der findes, og vurdere disse mekanismers effektivitet, eftersom de kan være et effektivt middel til løsning af tvister for detailhandlere; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til alternativ tvistløsning inden udgangen af 2011 for at styrke forbrugernes og virksomhedernes tillid; |
| --- | --- |

41.

mener, at man bør undersøge, hvilke alternative og uformelle mekanismer til tvistløsning og prøvelse der findes, og vurdere disse mekanismers effektivitet, eftersom de kan være et effektivt middel til løsning af tvister for detailhandlere; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til alternativ tvistløsning inden udgangen af 2011 for at styrke forbrugernes og virksomhedernes tillid;

| 42. | anmoder Kommissionen og operatørerne i detailforsyningskæden om årligt at rapportere til Parlamentet om, hvilke fremskridt der er gjort inden for de eksisterende platforme og uformelle dialogmekanismer; foreslår, at resultaterne drøftes på en årlig rundbordskonference for detailmarkedet, med Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse som arrangør; |
| --- | --- |

42.

anmoder Kommissionen og operatørerne i detailforsyningskæden om årligt at rapportere til Parlamentet om, hvilke fremskridt der er gjort inden for de eksisterende platforme og uformelle dialogmekanismer; foreslår, at resultaterne drøftes på en årlig rundbordskonference for detailmarkedet, med Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse som arrangør;

Effektivitetsforbedringer og bæredygtigt forbrug - innovativ praksis

| 43. | påpeger detailsektorens ansvar, hvad angår bæredygtighed; noterer sig med tilfredshed, at de detailhandlende og leverandørerne er gået i spidsen for at udvise en miljøbevidst holdning, især hvad angår affald, energiforbrug, transport og nedbringelse af CO2-udledninger; støtter de tilsagn, som de allerede har givet i retning af bæredygtigt forbrug, men mener, at en yderligere indsats er påkrævet; mener, at der i forbindelse med virksomhedernes ansvar bør lægges større vægt på sociale og miljømæssige spørgsmål; |
| --- | --- |

43.

påpeger detailsektorens ansvar, hvad angår bæredygtighed; noterer sig med tilfredshed, at de detailhandlende og leverandørerne er gået i spidsen for at udvise en miljøbevidst holdning, især hvad angår affald, energiforbrug, transport og nedbringelse af CO2-udledninger; støtter de tilsagn, som de allerede har givet i retning af bæredygtigt forbrug, men mener, at en yderligere indsats er påkrævet; mener, at der i forbindelse med virksomhedernes ansvar bør lægges større vægt på sociale og miljømæssige spørgsmål;

| 44. | understreger, at de detailhandlende og leverandørerne er drivkraften bag innovation, forskning og udvikling; understreger, at hele sektoren har brug for fortsat at hæve investeringsniveauet i forhold til innovative teknologier og praksisser for yderligere at forbedre konkurrenceevnen i hele forsyningskæden, herunder logistik og transport, energieffektivitet, emballage, affaldsbehandling og produktgenbrug og udveksle bedste praksis; |
| --- | --- |

44.

understreger, at de detailhandlende og leverandørerne er drivkraften bag innovation, forskning og udvikling; understreger, at hele sektoren har brug for fortsat at hæve investeringsniveauet i forhold til innovative teknologier og praksisser for yderligere at forbedre konkurrenceevnen i hele forsyningskæden, herunder logistik og transport, energieffektivitet, emballage, affaldsbehandling og produktgenbrug og udveksle bedste praksis;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles evaluerings- og mærkningsordning, som anført i Parlamentets beslutning om det indre marked for virksomheder og vækst, på grundlag af produktets fuldstændige livscyklus, særlig med henblik på at forenkle, harmonisere og overvinde omkostningerne ved fragmentering for virksomhederne og forbrugerne; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles evaluerings- og mærkningsordning, som anført i Parlamentets beslutning om det indre marked for virksomheder og vækst, på grundlag af produktets fuldstændige livscyklus, særlig med henblik på at forenkle, harmonisere og overvinde omkostningerne ved fragmentering for virksomhederne og forbrugerne;

| 46. | opfordrer aktørerne til at iværksætte yderligere initiativer for at bekæmpe fødevarespild; |
| --- | --- |

46.

opfordrer aktørerne til at iværksætte yderligere initiativer for at bekæmpe fødevarespild;

| 47. | støtter den fælles aftale mellem EuroCommerce og UNI-Europa, der illustrerer, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter fungerer fint på handelsområdet; erkender, at der bør ydes en supplerende indsats for at forbedre forbrugernes oplysningsniveau med hensyn til de detailhandlendes sociale ansvar, matche investeringer i nye teknologier med menneskelig kapital, særlig via kompetenceudvikling, og bekæmpe den sorte økonomi; |
| --- | --- |

47.

støtter den fælles aftale mellem EuroCommerce og UNI-Europa, der illustrerer, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter fungerer fint på handelsområdet; erkender, at der bør ydes en supplerende indsats for at forbedre forbrugernes oplysningsniveau med hensyn til de detailhandlendes sociale ansvar, matche investeringer i nye teknologier med menneskelig kapital, særlig via kompetenceudvikling, og bekæmpe den sorte økonomi;

| 48. | erindrer om betydningen af en korrekt gennemførelse af den eksisterende sociale og arbejdsretlige lovgivning; beklager, at den høje forekomst af uregistreret beskæftigelse, hvilket indebærer en høj grad af skatteunddragelse og forhindrer, at der skabes lige vilkår for de handlende på det indre marked; |
| --- | --- |

48.

erindrer om betydningen af en korrekt gennemførelse af den eksisterende sociale og arbejdsretlige lovgivning; beklager, at den høje forekomst af uregistreret beskæftigelse, hvilket indebærer en høj grad af skatteunddragelse og forhindrer, at der skabes lige vilkår for de handlende på det indre marked;

| 49. | påpeger, at de vigtigste udfordringer for denne sektor bl.a. er at forbedre arbejdsvilkårene, bekæmpe den sorte økonomi og opretholde beskæftigelsesniveauet og konkurrenceevnen ved i højere grad at få de detailhandlendes behov og arbejdstagernes færdigheder til at passe sammen; påpeger i denne forbindelse behovet for at investere i uddannelse og kompetenceopbygning, eftersom det kan give sektoren bedre muligheder for hurtigt at tilpasse sig de nye teknologier; |
| --- | --- |

49.

påpeger, at de vigtigste udfordringer for denne sektor bl.a. er at forbedre arbejdsvilkårene, bekæmpe den sorte økonomi og opretholde beskæftigelsesniveauet og konkurrenceevnen ved i højere grad at få de detailhandlendes behov og arbejdstagernes færdigheder til at passe sammen; påpeger i denne forbindelse behovet for at investere i uddannelse og kompetenceopbygning, eftersom det kan give sektoren bedre muligheder for hurtigt at tilpasse sig de nye teknologier;

Vejen frem

| 50. | anmoder Kommissionen om at forberede en omfattende europæisk handlingsplan for detailsektoren i samråd med denne sektor for at udforme en strategi, der bygger på de hidtidige resultater og løser udestående spørgsmål med sektorspecifikke henstillinger; noterer med tilfredshed, at Parlamentet har støttet dette initiativ i sin beslutning om et indre marked for virksomheder og vækst; |
| --- | --- |

50.

anmoder Kommissionen om at forberede en omfattende europæisk handlingsplan for detailsektoren i samråd med denne sektor for at udforme en strategi, der bygger på de hidtidige resultater og løser udestående spørgsmål med sektorspecifikke henstillinger; noterer med tilfredshed, at Parlamentet har støttet dette initiativ i sin beslutning om et indre marked for virksomheder og vækst;

| 51. | understreger, at denne handlingsplan bør tage hensyn til de initiativer, som Kommissionen allerede har udviklet, såsom Forummet på Højt Plan for en Bedre Fungerende Fødevareforsyningskæde, initiativer vedrørende bæredygtighed og klimaændringer og relevante forslag fra akten for det indre marked; |
| --- | --- |

51.

understreger, at denne handlingsplan bør tage hensyn til de initiativer, som Kommissionen allerede har udviklet, såsom Forummet på Højt Plan for en Bedre Fungerende Fødevareforsyningskæde, initiativer vedrørende bæredygtighed og klimaændringer og relevante forslag fra akten for det indre marked;

| 52. | foreslår, at opfølgningen af de foreslåede tiltag i handlingsplanen, herunder fremskridtene i dialogen mellem interessenterne, forelægges og drøftes på den første rundbordskonference om detailmarkedet; |
| --- | --- |

52.

foreslår, at opfølgningen af de foreslåede tiltag i handlingsplanen, herunder fremskridtene i dialogen mellem interessenterne, forelægges og drøftes på den første rundbordskonference om detailmarkedet;

| 53. | forventer, at en fortsat optimering af købs- og salgsprocesserne i hele detailforsyningskæden fra markedsforskning og produktmarkedsføring til leverandørrelationer, logistik, lagerforvaltning samt håndtering af mangelfulde varer, forbrugerklager og kundepleje vil forbedre detailsektorens konkurrenceevne, sænke forbrugerpriserne og resultere i en forbedret service; |
| --- | --- |

53.

forventer, at en fortsat optimering af købs- og salgsprocesserne i hele detailforsyningskæden fra markedsforskning og produktmarkedsføring til leverandørrelationer, logistik, lagerforvaltning samt håndtering af mangelfulde varer, forbrugerklager og kundepleje vil forbedre detailsektorens konkurrenceevne, sænke forbrugerpriserne og resultere i en forbedret service;

| 54. | opfordrer de detailhandlende og leverandørerne til aktivt at engagere sig i en åben, konstruktiv og vedvarende dialog for at finde pragmatiske løsninger; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til aktivt at støtte denne proces; |
| --- | --- |

54.

opfordrer de detailhandlende og leverandørerne til aktivt at engagere sig i en åben, konstruktiv og vedvarende dialog for at finde pragmatiske løsninger; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til aktivt at støtte denne proces;

*

* *

| 55. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

55.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 48 af 23.2.2011, s. 1.

(2)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 21.

(3)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

(4)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82.

(5)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0293.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0144.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0146.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0145.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0384.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0320.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0302.

(13)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 84.

(14)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 1.

(15)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 25.

(16)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 10.

(17)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 23.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/17

---

Tirsdag den 5. juli 2011Ændret ungarsk forfatning

P7_TA(2011)0315

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om den ændrede ungarske grundlov

2013/C 33 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 4, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), artikel 49, 56, 114, 167 og 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention vedrørende overholdelse, beskyttelse og fremme af de grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 4, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), artikel 49, 56, 114, 167 og 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention vedrørende overholdelse, beskyttelse og fremme af de grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den ungarske grundlov, der vedtoges af Den Ungarske Republiks Nationalforsamling den 18. april 2011, og som vil træde i kraft den 1. januar 2012 (herefter benævnt "grundloven"), |
| --- | --- |

—

der henviser til den ungarske grundlov, der vedtoges af Den Ungarske Republiks Nationalforsamling den 18. april 2011, og som vil træde i kraft den 1. januar 2012 (herefter benævnt "grundloven"),

| — | der henviser til udtalelse nr. CDL(2011)016 og nr. CDL(2011)001 fra Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Lov (Venedig-Kommissionen) om den ny ungarske grundlov og de tre juridiske spørgsmål, der er opstået under udarbejdelsen af den, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse nr. CDL(2011)016 og nr. CDL(2011)001 fra Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Lov (Venedig-Kommissionen) om den ny ungarske grundlov og de tre juridiske spørgsmål, der er opstået under udarbejdelsen af den,

| — | der henviser til forslag til resolution nr. 12490, der blev forelagt den 25. januar 2011 i Europarådets Parlamentariske Forsamling om alvorlige tilbageskridt vedrørende retsstatsprincippet og menneskerettighederne i Ungarn, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til resolution nr. 12490, der blev forelagt den 25. januar 2011 i Europarådets Parlamentariske Forsamling om alvorlige tilbageskridt vedrørende retsstatsprincippet og menneskerettighederne i Ungarn,

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse nr. 30141/04 (Schalk og Kopf mod Østrig) og navnlig bibemærkningerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse nr. 30141/04 (Schalk og Kopf mod Østrig) og navnlig bibemærkningerne,

| — | der henviser til forespørgslerne til mundtlig besvarelse, som er blevet forelagt i Europa-Parlamentet om den nye ungarske grundlov, og til Rådets og Kommissionens erklæringer om den ændrede ungarske grundlov og den efterfølgende drøftelse den 8. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslerne til mundtlig besvarelse, som er blevet forelagt i Europa-Parlamentet om den nye ungarske grundlov, og til Rådets og Kommissionens erklæringer om den ændrede ungarske grundlov og den efterfølgende drøftelse den 8. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union er baseret på de demokratiske værdier og retsstatsprincippet, som er fastlagt i artikel 2 i TEU-traktaten, på den fuldstændige respekt for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, som er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og på anerkendelsen af den juridiske værdi af ovennævnte rettigheder, frihedsrettigheder og principper, som yderligere vil blive bekræftet gennem EU's forestående tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union er baseret på de demokratiske værdier og retsstatsprincippet, som er fastlagt i artikel 2 i TEU-traktaten, på den fuldstændige respekt for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, som er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og på anerkendelsen af den juridiske værdi af ovennævnte rettigheder, frihedsrettigheder og principper, som yderligere vil blive bekræftet gennem EU's forestående tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention,

| B. | der henviser til, at Ungarn har undertegnet den europæiske menneskerettighedskonvention, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale retsakter, der forpligter det til at respektere og gennemføre principperne om magtens deling, sikring af gensidig kontrol og tilsyn mellem institutionerne og fremme af demokrati og menneskerettigheder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Ungarn har undertegnet den europæiske menneskerettighedskonvention, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale retsakter, der forpligter det til at respektere og gennemføre principperne om magtens deling, sikring af gensidig kontrol og tilsyn mellem institutionerne og fremme af demokrati og menneskerettigheder,

| C. | der henviser til, at både de nuværende og kommende medlemsstater og EU som sådan, selv om udarbejdelsen og vedtagelsen af en ny forfatning henhører under medlemsstaternes beføjelser, har pligt til at sikre, at indholdet og procedurerne er i overensstemmelse med EU’s værdier, chartret om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, og at ånd og bogstav i de vedtagne forfatninger ikke er i modstrid med disse værdier og instrumenter; der endvidere henviser til, at dette klart kommer til udtryk ved, at en række nuværende EU-medlemsstater måtte tage deres forfatninger op til fornyet behandling og ændre disse for at sikre sig adgang til EU eller tilpasse deres forfatninger til efterfølgende krav i EU-traktaterne, navnlig efter anmodning fra Kommissionen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at både de nuværende og kommende medlemsstater og EU som sådan, selv om udarbejdelsen og vedtagelsen af en ny forfatning henhører under medlemsstaternes beføjelser, har pligt til at sikre, at indholdet og procedurerne er i overensstemmelse med EU’s værdier, chartret om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, og at ånd og bogstav i de vedtagne forfatninger ikke er i modstrid med disse værdier og instrumenter; der endvidere henviser til, at dette klart kommer til udtryk ved, at en række nuværende EU-medlemsstater måtte tage deres forfatninger op til fornyet behandling og ændre disse for at sikre sig adgang til EU eller tilpasse deres forfatninger til efterfølgende krav i EU-traktaterne, navnlig efter anmodning fra Kommissionen,

| D. | der henviser til, at den grundlovsgivende proces har været præget af manglende gennemsigtighed, og til, at udarbejdelsen og vedtagelsen af den nye grundlov foregik usædvanligt hurtigt, hvorfor der ikke var tid til en grundig og tilbundsgående offentlig debat om grundlovsforslaget; der endvidere henviser til, at vellykket og legitim grundlov bør være baseret på den størst mulige opbakning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den grundlovsgivende proces har været præget af manglende gennemsigtighed, og til, at udarbejdelsen og vedtagelsen af den nye grundlov foregik usædvanligt hurtigt, hvorfor der ikke var tid til en grundig og tilbundsgående offentlig debat om grundlovsforslaget; der endvidere henviser til, at vellykket og legitim grundlov bør være baseret på den størst mulige opbakning,

| E. | der henviser til, at forfatningen i vidt omfang er blevet kritiseret af nationale, europæiske og internationale ikke-statslige organisationer og andre organisationer, Venedig-Kommissionen og repræsentanter for medlemsstaternes regeringer og udelukkende er blevet vedtaget med stemmer fra parlamentsmedlemmer fra regeringspartierne, hvorfor der ikke blev opnået bred politisk og samfundsmæssig opbakning, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forfatningen i vidt omfang er blevet kritiseret af nationale, europæiske og internationale ikke-statslige organisationer og andre organisationer, Venedig-Kommissionen og repræsentanter for medlemsstaternes regeringer og udelukkende er blevet vedtaget med stemmer fra parlamentsmedlemmer fra regeringspartierne, hvorfor der ikke blev opnået bred politisk og samfundsmæssig opbakning,

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet deler den bekymring, som Venedig-kommissionen har givet udtryk for vedrørende åbenhed og bredde i forbindelse med vedtagelsen og svækkelsen af systemet med indbyrdes kontrol og tilsyn, navnlig bestemmelserne om forfatningsdomstolen, domstolene og dommerne, som kan bringe uafhængigheden af det ungarske retssystem i fare, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet deler den bekymring, som Venedig-kommissionen har givet udtryk for vedrørende åbenhed og bredde i forbindelse med vedtagelsen og svækkelsen af systemet med indbyrdes kontrol og tilsyn, navnlig bestemmelserne om forfatningsdomstolen, domstolene og dommerne, som kan bringe uafhængigheden af det ungarske retssystem i fare,

| G. | der henviser til, at grundloven ikke udtrykkelig fastlægger en række principper, som Ungarn på grund af sine internationale juridisk bindende forpligtelser skal respektere og fremme såsom forbud mod dødsstraf og livsvarigt fængsel uden prøveløsladelse, forbud mod forskelsbehandling baseret på seksuel orientering og ophævelse eller begrænsning af grundlæggende rettigheder gennem særlige retsdekreter, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at grundloven ikke udtrykkelig fastlægger en række principper, som Ungarn på grund af sine internationale juridisk bindende forpligtelser skal respektere og fremme såsom forbud mod dødsstraf og livsvarigt fængsel uden prøveløsladelse, forbud mod forskelsbehandling baseret på seksuel orientering og ophævelse eller begrænsning af grundlæggende rettigheder gennem særlige retsdekreter,

| H. | der henviser til, at grundloven gennem de værdier, der er fastlagt i den, og en uklar formulering af definitionen på grundlæggende begreber som f.eks. familie og retten til liv fra undfangelsen, indebærer en risiko for forskelsbehandling af visse samfundsgrupper, nemlig etniske, religiøse og seksuelle mindretal, eneforældre, folk, der lever i registreret partnerskab og kvinder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at grundloven gennem de værdier, der er fastlagt i den, og en uklar formulering af definitionen på grundlæggende begreber som f.eks. familie og retten til liv fra undfangelsen, indebærer en risiko for forskelsbehandling af visse samfundsgrupper, nemlig etniske, religiøse og seksuelle mindretal, eneforældre, folk, der lever i registreret partnerskab og kvinder,

| I. | der henviser til, at den uklare formulering af præamblet, især vedrørende den ungarske stats forpligtelser over for etniske ungarere, der bor i udlandet, kan udgøre et retsgrundlag for aktioner, som nabolandene kan betragte som indblanding i deres interne forhold, hvilket kan føre til spændinger i området, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den uklare formulering af præamblet, især vedrørende den ungarske stats forpligtelser over for etniske ungarere, der bor i udlandet, kan udgøre et retsgrundlag for aktioner, som nabolandene kan betragte som indblanding i deres interne forhold, hvilket kan føre til spændinger i området,

| J. | der henviser til, at forfatningen giver præamblen retsvirkning, hvilket kan få juridiske og politiske konsekvenser og føre til juridisk usikkerhed, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forfatningen giver præamblen retsvirkning, hvilket kan få juridiske og politiske konsekvenser og føre til juridisk usikkerhed,

| K. | der henviser til, at indføjelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder kan give anledning til overlappende beføjelser mellem ungarske og internationale domstole, som understreget i udtalelsen fra Venedig-kommissionen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at indføjelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder kan give anledning til overlappende beføjelser mellem ungarske og internationale domstole, som understreget i udtalelsen fra Venedig-kommissionen,

| L. | der henviser til, at forfatningen indeholder bestemmelser om udbredt anvendelse af såkaldte forfatningslove, der skal vedtages med et 2/3 flertal, og som skal dække en lang række spørgsmål vedrørende Ungarns institutionelle system, anvendelsen af grundlæggende rettigheder og vigtige samfundsspørgsmål, der henviser til, at dette i praksis gør deres vedtagelse til en del af den nye ungarske forfatningsprocedure, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at forfatningen indeholder bestemmelser om udbredt anvendelse af såkaldte forfatningslove, der skal vedtages med et 2/3 flertal, og som skal dække en lang række spørgsmål vedrørende Ungarns institutionelle system, anvendelsen af grundlæggende rettigheder og vigtige samfundsspørgsmål, der henviser til, at dette i praksis gør deres vedtagelse til en del af den nye ungarske forfatningsprocedure,

| M. | der henviser til, at en række spørgsmål som f.eks. bestemte dele af familieretten og skatte- og pensionssystemerne, som normalt henhører under regeringens beføjelser eller under den lovgivende forsamlings almindelige beslutningsbeføjelser, ifølge forfatningen også vil skulle fastlægges ved forfatningslove, hvilket betyder, at fremtidige valg vil få mindre betydning, og at en regering med 2/3 flertal vil få mere råderum til at cementere sine politiske overbevisninger; der henviser til, at vedtagelsen af specifikke og detaljerede bestemmelser gennem forfatningslove derfor kan udgøre en risiko for det demokratiske princip, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en række spørgsmål som f.eks. bestemte dele af familieretten og skatte- og pensionssystemerne, som normalt henhører under regeringens beføjelser eller under den lovgivende forsamlings almindelige beslutningsbeføjelser, ifølge forfatningen også vil skulle fastlægges ved forfatningslove, hvilket betyder, at fremtidige valg vil få mindre betydning, og at en regering med 2/3 flertal vil få mere råderum til at cementere sine politiske overbevisninger; der henviser til, at vedtagelsen af specifikke og detaljerede bestemmelser gennem forfatningslove derfor kan udgøre en risiko for det demokratiske princip,

| N. | der henviser til, at kultur-, religions-, og finanspolitik samt socioøkonomisk politik ikke bør sættes i sten gennem forfatningslove, hvilket Venedig-Kommissionen også har givet udtryk for, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kultur-, religions-, og finanspolitik samt socioøkonomisk politik ikke bør sættes i sten gennem forfatningslove, hvilket Venedig-Kommissionen også har givet udtryk for,

| O. | der henviser til, at et ikke-parlamentarisk organ, Budgetrådet, med en begrænset demokratisk legitimitet vil have beføjelse til at nedlægge veto mod vedtagelsen af det almindelige budget, hvorefter statschefen kan opløse Nationalforsamlingen, hvilket udgør en alvorlig begrænsning af den demokratisk valgte lovgivende forsamlings aktionsmuligheder, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at et ikke-parlamentarisk organ, Budgetrådet, med en begrænset demokratisk legitimitet vil have beføjelse til at nedlægge veto mod vedtagelsen af det almindelige budget, hvorefter statschefen kan opløse Nationalforsamlingen, hvilket udgør en alvorlig begrænsning af den demokratisk valgte lovgivende forsamlings aktionsmuligheder,

| P. | der henviser til, at den velfungerede ordning med fire parlamentariske kommissærer vil blive nednormeret til én almindelig ombudsmand og to viceombudsmænd, hvilket risikerer ikke at give den samme beskyttelse af rettigheder, idet deres beføjelser bl.a. ikke vil omfatte de beføjelser, som den tidligere kommissær for persondata og aktindsigt havde; der henviser til, at sidstnævntes beføjelser vil blive overført til en myndighed, hvis arbejdsmetoder ikke nærmere er angivet, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den velfungerede ordning med fire parlamentariske kommissærer vil blive nednormeret til én almindelig ombudsmand og to viceombudsmænd, hvilket risikerer ikke at give den samme beskyttelse af rettigheder, idet deres beføjelser bl.a. ikke vil omfatte de beføjelser, som den tidligere kommissær for persondata og aktindsigt havde; der henviser til, at sidstnævntes beføjelser vil blive overført til en myndighed, hvis arbejdsmetoder ikke nærmere er angivet,

| Q. | der henviser til, at Ungarns regering og regeringspartierne samtidig med vedtagelsen af den nye forfatning gennemførte en række udnævnelser af folk i nøglepositioner som f.eks. den nye kammeradvokat, chefen for statens revisionskontor og formanden for Budgetrådet; der henviser til, at det ungarske parlament som krævet af den nye forfatning for nylig valgte de dommere, der skal udgøre den nye ungarske forfatningsdomstol; der henviser til, at indstillingen og valget ikke foregik på grundlag af enighed, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Ungarns regering og regeringspartierne samtidig med vedtagelsen af den nye forfatning gennemførte en række udnævnelser af folk i nøglepositioner som f.eks. den nye kammeradvokat, chefen for statens revisionskontor og formanden for Budgetrådet; der henviser til, at det ungarske parlament som krævet af den nye forfatning for nylig valgte de dommere, der skal udgøre den nye ungarske forfatningsdomstol; der henviser til, at indstillingen og valget ikke foregik på grundlag af enighed,

| R. | der henviser til, at den nye grundlov indeholder meget generelle bestemmelser vedrørende retsvæsenet og skaber usikkerhed om, hvorvidt højesteret under sit nye navn vil fortsætte under den nuværende formand; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den nye grundlov indeholder meget generelle bestemmelser vedrørende retsvæsenet og skaber usikkerhed om, hvorvidt højesteret under sit nye navn vil fortsætte under den nuværende formand;

| S. | der henviser til, at Europarådets Parlamentariske Forsamling har besluttet at udarbejde en betænkning om den nye ungarske grundlov på grundlag af udtalelsen fra Venedig-kommissionen, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Europarådets Parlamentariske Forsamling har besluttet at udarbejde en betænkning om den nye ungarske grundlov på grundlag af udtalelsen fra Venedig-kommissionen,

| T. | der henviser til, at udarbejdelsen og vedtagelsen af en ny grundlov ikke var nævnt i regeringspartiernes valgprogrammer, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at udarbejdelsen og vedtagelsen af en ny grundlov ikke var nævnt i regeringspartiernes valgprogrammer,

| U. | der henviser til, at De Forenede Nationers generalsekretær Ban-ki Moon, har udtalt, at han gerne så, at den ungarske regering indhentede råd og vejledning i sit eget land og hos Europarådet eller De Forenede Nationer, og til, at Ungarn som medlem af Den Europæiske Union burde henvende sig til EU- institutionerne for at få rådgivning og for at få dem til at gennemgå den nye grundlov, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at De Forenede Nationers generalsekretær Ban-ki Moon, har udtalt, at han gerne så, at den ungarske regering indhentede råd og vejledning i sit eget land og hos Europarådet eller De Forenede Nationer, og til, at Ungarn som medlem af Den Europæiske Union burde henvende sig til EU- institutionerne for at få rådgivning og for at få dem til at gennemgå den nye grundlov,

| 1. | opfordrer de ungarske myndigheder til at tage stilling til de spørgsmål og forbehold, som Venedig-Kommissionen har rejst, og til at gennemføre dens henstillinger enten ved at ændre den nye grundlov eller gennem fremtidige forfatningslove eller almindelige love, navnlig med henblik på:






  a) | aktivt at søge enighed, sikre større åbenhed og fremme en bred politisk og samfundsmæssig opbakning og en bred offentlig debat i forbindelse med udarbejdelsen og vedtagelsen af de kommende forfatningslove i medfør af den nye grundlov |
| --- | --- | --- |

1.

opfordrer de ungarske myndigheder til at tage stilling til de spørgsmål og forbehold, som Venedig-Kommissionen har rejst, og til at gennemføre dens henstillinger enten ved at ændre den nye grundlov eller gennem fremtidige forfatningslove eller almindelige love, navnlig med henblik på:

a)

aktivt at søge enighed, sikre større åbenhed og fremme en bred politisk og samfundsmæssig opbakning og en bred offentlig debat i forbindelse med udarbejdelsen og vedtagelsen af de kommende forfatningslove i medfør af den nye grundlov

| b) | kun at vedtage meget grundlæggende og klart afgrænsede forfatningslove vedrørende skatte- og pensionssystemer, familiepolitik og kultur-, religions- og socio-økonomisk politik, så fremtidige regeringer og demokratisk valgte lovgivende forsamlinger får mulighed for at træffe deres egne afgørelser om disse politikker; at ændre Budgetrådets nuværende mandat |
| --- | --- |

b)

kun at vedtage meget grundlæggende og klart afgrænsede forfatningslove vedrørende skatte- og pensionssystemer, familiepolitik og kultur-, religions- og socio-økonomisk politik, så fremtidige regeringer og demokratisk valgte lovgivende forsamlinger får mulighed for at træffe deres egne afgørelser om disse politikker; at ændre Budgetrådets nuværende mandat

| c) | i grundloven og præamblen at sikre lige beskyttelse af alle borgeres rettigheder, uanset hvilken religiøs, seksuel, etnisk eller anden samfundsgruppe de tilhører, jf. artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

c)

i grundloven og præamblen at sikre lige beskyttelse af alle borgeres rettigheder, uanset hvilken religiøs, seksuel, etnisk eller anden samfundsgruppe de tilhører, jf. artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder

| d) | udtrykkeligt i grundloven, herunder i præamblen, at garantere, at Ungarn vil respektere andre landes territoriale integritet, når landet forsøger at støtte etniske ungarere, der bor i udlandet |
| --- | --- |

d)

udtrykkeligt i grundloven, herunder i præamblen, at garantere, at Ungarn vil respektere andre landes territoriale integritet, når landet forsøger at støtte etniske ungarere, der bor i udlandet

| e) | at bekræfte retssystemets uafhængighed ved at give forfatningsdomstolen ret til at gennemgå budgetrelateret lovgivning uden undtagelser, som krævet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og retspraksis i forbindelse hermed, ved at ændre bestemmelsen om nedsættelse af den obligatoriske pensionsalder for dommere og ved udtrykkeligt at garantere en uafhængig forvaltning af retssystemet |
| --- | --- |

e)

at bekræfte retssystemets uafhængighed ved at give forfatningsdomstolen ret til at gennemgå budgetrelateret lovgivning uden undtagelser, som krævet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og retspraksis i forbindelse hermed, ved at ændre bestemmelsen om nedsættelse af den obligatoriske pensionsalder for dommere og ved udtrykkeligt at garantere en uafhængig forvaltning af retssystemet

| f) | udtrykkeligt i den nye grundlov at beskytte alle grundlæggende borgerlige og sociale rettigheder i overensstemmelse med Ungarns internationale forpligtelser, at forbyde dødsstraf, livsvarigt fængsel uden prøveløsladelse og forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering, i tilstrækkelig grad at garantere beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og at gøre det klart, at grundlæggende rettigheder erhverves ved fødslen og er umistelige |
| --- | --- |

f)

udtrykkeligt i den nye grundlov at beskytte alle grundlæggende borgerlige og sociale rettigheder i overensstemmelse med Ungarns internationale forpligtelser, at forbyde dødsstraf, livsvarigt fængsel uden prøveløsladelse og forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering, i tilstrækkelig grad at garantere beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og at gøre det klart, at grundlæggende rettigheder erhverves ved fødslen og er umistelige

| g) | at sikre, at omorganiseringen af ordningen med parlamentariske kommissærer ikke kommer til at indebære en udvanding af de nuværende garantier med hensyn til beskyttelse og fremme af nationale mindretals rettigheder, beskyttelsen af persondata og offentlighedens adgang til relevante oplysninger og en trussel mod de forskellige ansvarlige organers uafhængighed på disse områder |
| --- | --- |

g)

at sikre, at omorganiseringen af ordningen med parlamentariske kommissærer ikke kommer til at indebære en udvanding af de nuværende garantier med hensyn til beskyttelse og fremme af nationale mindretals rettigheder, beskyttelsen af persondata og offentlighedens adgang til relevante oplysninger og en trussel mod de forskellige ansvarlige organers uafhængighed på disse områder

| h) | at sikre at indarbejdningen af charteret om grundlæggende rettigheder i den nye grundlov ikke kommer til at skabe problemer vedrørende fortolkning og overlappende beføjelser mellem nationale domstole, den nye ungarske forfatningsdomstol og EU-Domstolen; |
| --- | --- |

h)

at sikre at indarbejdningen af charteret om grundlæggende rettigheder i den nye grundlov ikke kommer til at skabe problemer vedrørende fortolkning og overlappende beføjelser mellem nationale domstole, den nye ungarske forfatningsdomstol og EU-Domstolen;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig og dybtgående undersøgelse og analyse af den ungarske forfatning og de forfatningslove, der skal vedtages i fremtiden, for at kontrollere, om de er i overensstemmelse med EU's regelsæt og navnlig charteret om grundlæggende rettigheder og ånd og bogstav i traktaterne, |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig og dybtgående undersøgelse og analyse af den ungarske forfatning og de forfatningslove, der skal vedtages i fremtiden, for at kontrollere, om de er i overensstemmelse med EU's regelsæt og navnlig charteret om grundlæggende rettigheder og ånd og bogstav i traktaterne,

| 3. | pålægger sit kompetente udvalg at følge denne sag i samarbejde med Venedig-Kommissionen og Europarådet og evaluere, om og i hvilket omfang dets henstillinger er blevet fulgt; |
| --- | --- |

3.

pålægger sit kompetente udvalg at følge denne sag i samarbejde med Venedig-Kommissionen og Europarådet og evaluere, om og i hvilket omfang dets henstillinger er blevet fulgt;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Europarådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, OSCE og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Europarådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, OSCE og FN's generalsekretær.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/21

---

Tirsdag den 5. juli 2011Femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken for perioden efter 2013

P7_TA(2011)0316

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (2011/2035(INI))

2013/C 33 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 om konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid (KOM(2010)0642) (herefter kaldet konklusioner), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 om konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid (KOM(2010)0642) (herefter kaldet konklusioner),

| — | der henviser til Kommissionens femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid af 9. november 2010 (herefter kaldet "femte samhørighedsrapport"), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid af 9. november 2010 (herefter kaldet "femte samhørighedsrapport"),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig del III, afsnit XVIII, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig del III, afsnit XVIII,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (4),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 af 11. juli 2006 om oprettelse af Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1164/94 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 af 11. juli 2006 om oprettelse af Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1164/94 (5),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA) (6),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2007 om konsekvenserne af fremtidige udvidelser for samhørighedspolitikkens effektivitet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2007 om konsekvenserne af fremtidige udvidelser for samhørighedspolitikkens effektivitet (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om grønbog om territorial samhørighed og status for debatten om den kommende reform af samhørighedspolitikken (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om grønbog om territorial samhørighed og status for debatten om den kommende reform af samhørighedspolitikken (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabonmålsætningerne og EU2020-målene (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabonmålsætningerne og EU2020-målene (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om den europæiske strategi for den økonomiske og sociale udvikling i bjergområder, på øer og i tyndt befolkede områder (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om den europæiske strategi for den økonomiske og sociale udvikling i bjergområder, på øer og i tyndt befolkede områder (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om EU's samhørigheds- og regionalpolitik efter 2013 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om EU's samhørigheds- og regionalpolitik efter 2013 (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om fremtiden for Den Europæiske Socialfond (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om fremtiden for Den Europæiske Socialfond (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om status over hidtidige resultater og fremtidige synergier med henblik på en øget effektivitet mellem EFRU og andre strukturfonde (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om status over hidtidige resultater og fremtidige synergier med henblik på en øget effektivitet mellem EFRU og andre strukturfonde (14),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2004 om "Et styrket partnerskab for regionerne i EU’s yderste periferi" (KOM(2004)0343) og til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2008 om "Regionerne i den yderste periferi: et aktiv for Europa" (KOM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2004 om "Et styrket partnerskab for regionerne i EU’s yderste periferi" (KOM(2004)0343) og til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2008 om "Regionerne i den yderste periferi: et aktiv for Europa" (KOM(2008)0642),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010"Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020" (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010"Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020" (KOM(2010)0553),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011 om "Regionalpolitikkens bidrag til bæredygtig vækst i Europa 2020" (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011 om "Regionalpolitikkens bidrag til bæredygtig vækst i Europa 2020" (KOM(2011)0017),

| — | der henviser til Rådets (almindelige anliggender) konklusioner af 21. februar 2011 vedrørende den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed (06762/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (almindelige anliggender) konklusioner af 21. februar 2011 vedrørende den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed (06762/2011),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 1. april 2011 om den femte samhørighedsrapport (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 1. april 2011 om den femte samhørighedsrapport (15),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Regional Udvikling samt udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Budgetkontroludvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Regional Udvikling samt udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Budgetkontroludvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0222/2011),

| A. | der henviser til, at EU's samhørighedspolitik i vid udstrækning har bidraget til, at der i løbet af den seneste og igangværende støtteperiode har kunnet registrere en produktivitetsstigning i alle EU-regioner; der understreger, at den efterfølgende evaluering derudover har kunnet påvise en tydelig formindskelse af de økonomiske, sociale og regionale forskelle; der henviser til, at disse udviklinger både har haft positive indvirkninger på den sociale sikring og på investeringerne i miljøbeskyttelse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's samhørighedspolitik i vid udstrækning har bidraget til, at der i løbet af den seneste og igangværende støtteperiode har kunnet registrere en produktivitetsstigning i alle EU-regioner; der understreger, at den efterfølgende evaluering derudover har kunnet påvise en tydelig formindskelse af de økonomiske, sociale og regionale forskelle; der henviser til, at disse udviklinger både har haft positive indvirkninger på den sociale sikring og på investeringerne i miljøbeskyttelse,

| B. | der henviser til, at sigtet med samhørighedspolitikken var at fungere som en modvægt til det indre marked og fremme udviklingen af et innovativt, solidarisk og beskyttende Europa over for de udfordringer, der er forbundet med globaliseringen, den demografiske udvikling og ressourceknapheden, og at det er nødvendigt at udnytte de egne muligheder i alle regionerne til at fremme væksten og den regionale og sociale samhørighed |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sigtet med samhørighedspolitikken var at fungere som en modvægt til det indre marked og fremme udviklingen af et innovativt, solidarisk og beskyttende Europa over for de udfordringer, der er forbundet med globaliseringen, den demografiske udvikling og ressourceknapheden, og at det er nødvendigt at udnytte de egne muligheder i alle regionerne til at fremme væksten og den regionale og sociale samhørighed

| C. | der henviser til, at samhørighedspolitikken er af stor betydning for borgeren, da den gør Europa nærværende, konkret og synligt for alle, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at samhørighedspolitikken er af stor betydning for borgeren, da den gør Europa nærværende, konkret og synligt for alle,

| D. | der henviser til, at samhørigheds- og strukturpolitikken har forevist fleksibilitet i krisesituationer og har kunnet bidrage afgørende til forskellige nationale konjunktur- og kvalificeringsprogrammer, og at det er vigtigt at bevare denne fleksibilitet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at samhørigheds- og strukturpolitikken har forevist fleksibilitet i krisesituationer og har kunnet bidrage afgørende til forskellige nationale konjunktur- og kvalificeringsprogrammer, og at det er vigtigt at bevare denne fleksibilitet,

| E. | der henviser til, at den europæiske strukturpolitik yder et vigtigt bidrag til løsning af den økonomiske og finansielle krise, da den har formål at både mindske uligheder og skabe innovation og dermed kraftigt tilskynder de europæiske regioner til at forbedre infrastrukturen, øge det regionale innovationspotentiale og fremme en miljømæssigt bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den europæiske strukturpolitik yder et vigtigt bidrag til løsning af den økonomiske og finansielle krise, da den har formål at både mindske uligheder og skabe innovation og dermed kraftigt tilskynder de europæiske regioner til at forbedre infrastrukturen, øge det regionale innovationspotentiale og fremme en miljømæssigt bæredygtig udvikling,

| F. | der henviser til, at det har været effektivt at lade strukturfondene fokusere på målene i Lissabon-strategien, hvilket ses gennem imponerende bindingskvoter i forbindelse med målene "konvergens" og "regional konkurrenceevne og beskæftigelse", og tilføjer, at omkring 20 % af projekterne under "territorialt samarbejde" er i overensstemmelse med Lissabon-strategien, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det har været effektivt at lade strukturfondene fokusere på målene i Lissabon-strategien, hvilket ses gennem imponerende bindingskvoter i forbindelse med målene "konvergens" og "regional konkurrenceevne og beskæftigelse", og tilføjer, at omkring 20 % af projekterne under "territorialt samarbejde" er i overensstemmelse med Lissabon-strategien,

| G. | der henviser til, at det territoriale samarbejde har til formål at tilskynde territorierne og regionerne til at samarbejde i bestræbelserne på at tage deres fælles udfordringer op, ligesom det skal mindske de fysiske, administrative og lovgivningsmæssige hindringer, der bremser dette samarbejde, og reducere "grænseeffekten"; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det territoriale samarbejde har til formål at tilskynde territorierne og regionerne til at samarbejde i bestræbelserne på at tage deres fælles udfordringer op, ligesom det skal mindske de fysiske, administrative og lovgivningsmæssige hindringer, der bremser dette samarbejde, og reducere "grænseeffekten";

| H. | der henviser til, at en delvist mislykket Lissabonstrategi ikke skyldes den mangelfulde gennemførelse af samhørighedspolitikken, men snarere forvaltningsmæssige mangler på de forskellige niveauer og den manglende tilegnelse af denne strategi på det regionale og lokale niveau, konsekvenserne af finanskrisen og manglerne i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, den manglende budgetdisciplin og de mangelfulde makroøkonomiske rammebetingelser i nogle medlemsstater, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en delvist mislykket Lissabonstrategi ikke skyldes den mangelfulde gennemførelse af samhørighedspolitikken, men snarere forvaltningsmæssige mangler på de forskellige niveauer og den manglende tilegnelse af denne strategi på det regionale og lokale niveau, konsekvenserne af finanskrisen og manglerne i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, den manglende budgetdisciplin og de mangelfulde makroøkonomiske rammebetingelser i nogle medlemsstater,

| I. | der henviser til, at fejlprocenterne og misbruget af støttemidler er faldet betydeligt i løbet af den seneste periode; der dog beklager, at strukturpolitikken fortsat er et politisk område med mange uregelmæssigheder, og at nogle medlemsstater fortsat ikke har effektive mekanismer til bekæmpelse af misbrug af støttemidler og inddrivelse af uretmæssigt betalte midler; der henviser til, at der bevidst eller ubevidst muligvis ikke sker indberetning af uregelmæssigheder, og til, at det skal bemærkes, at en betydelig del af fejlene i samhørighedspolitikken kan tilskrives lovgivningsmæssige krav uden for samhørighedspolitikken, f.eks. offentlige udbud, miljøkrav og statsstøtte |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fejlprocenterne og misbruget af støttemidler er faldet betydeligt i løbet af den seneste periode; der dog beklager, at strukturpolitikken fortsat er et politisk område med mange uregelmæssigheder, og at nogle medlemsstater fortsat ikke har effektive mekanismer til bekæmpelse af misbrug af støttemidler og inddrivelse af uretmæssigt betalte midler; der henviser til, at der bevidst eller ubevidst muligvis ikke sker indberetning af uregelmæssigheder, og til, at det skal bemærkes, at en betydelig del af fejlene i samhørighedspolitikken kan tilskrives lovgivningsmæssige krav uden for samhørighedspolitikken, f.eks. offentlige udbud, miljøkrav og statsstøtte

| J. | der henviser til, at samhørigheds- og strukturpolitikkens eksisterende målsystem (konvergens, konkurrenceevne og beskæftigelse, territorialt samarbejde) med forvaltning på flere forskellige niveauer, horisontale målsætninger, planlægningssikkerhed på grundlag af tilsikrede bevillinger og et godkendt planlægningstidsrum (syv år) har vist sig at fungere; der dog samtidig påpeger, at de betydelige forsinkelser i programoprettelsen skyldes de lange økonomiske og lovgivningsmæssige forhandlinger i EU's beslutningsproces og de omfattende ændringer i de gældende bestemmelser for samhørighedspolitikken, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at samhørigheds- og strukturpolitikkens eksisterende målsystem (konvergens, konkurrenceevne og beskæftigelse, territorialt samarbejde) med forvaltning på flere forskellige niveauer, horisontale målsætninger, planlægningssikkerhed på grundlag af tilsikrede bevillinger og et godkendt planlægningstidsrum (syv år) har vist sig at fungere; der dog samtidig påpeger, at de betydelige forsinkelser i programoprettelsen skyldes de lange økonomiske og lovgivningsmæssige forhandlinger i EU's beslutningsproces og de omfattende ændringer i de gældende bestemmelser for samhørighedspolitikken,

| K. | der henviser til, at en bæredygtig fremme og udvikling af konvergensregioner har en positiv indvirkning på deres markedsefterspørgsel efter varer og tjenesteydelser og således beviseligt også har en positiv effekt på de rigere EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en bæredygtig fremme og udvikling af konvergensregioner har en positiv indvirkning på deres markedsefterspørgsel efter varer og tjenesteydelser og således beviseligt også har en positiv effekt på de rigere EU-medlemsstater,

| L. | der henviser til, at de regionaløkonomiske og sociale uligheder og geografiske hindringer i visse regioner (navnlig for regionerne i den yderste periferi) samt specifikke strukturproblemer og tilpasningsproblemer i forbindelse med nye udfordringer fortsat kræver en omfattende europæisk samhørighedspolitik i alle europæiske regioner; der henviser til, at det også er et krav i Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de regionaløkonomiske og sociale uligheder og geografiske hindringer i visse regioner (navnlig for regionerne i den yderste periferi) samt specifikke strukturproblemer og tilpasningsproblemer i forbindelse med nye udfordringer fortsat kræver en omfattende europæisk samhørighedspolitik i alle europæiske regioner; der henviser til, at det også er et krav i Lissabontraktaten,

| M. | der henviser til, at samhørighedspolitikken som følge af den strategiske betydning for fremtiden ikke må blive en fleksibel variabel i de kommende budgetforhandlinger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at samhørighedspolitikken som følge af den strategiske betydning for fremtiden ikke må blive en fleksibel variabel i de kommende budgetforhandlinger;

Samhørighedspolitikkens merværdi og investeringsområder

| 1. | kræver i forbindelse med samhørigheds- og strukturpolitikken et større fokus på den europæiske merværdi; ser denne merværdi som givet, når EU-projekterne resulterer i en bæredygtig og målbar økonomisk, infrastrukturel, social og/eller miljømæssige forbedring af situationen i dårligt stillede og tilbagestående regioner, og mener, at dette ikke kan realiseres uden det europæiske incitament; |
| --- | --- |

1.

kræver i forbindelse med samhørigheds- og strukturpolitikken et større fokus på den europæiske merværdi; ser denne merværdi som givet, når EU-projekterne resulterer i en bæredygtig og målbar økonomisk, infrastrukturel, social og/eller miljømæssige forbedring af situationen i dårligt stillede og tilbagestående regioner, og mener, at dette ikke kan realiseres uden det europæiske incitament;

| 2. | ser endvidere merværdien i en europæisk fremme, når støtteprojekterne på regionalt niveau bidrager til at opnå de fælles europæiske målsætninger inden for europæisk integration, økonomisk vækst, forskning, miljøbeskyttelse, kultur ressourcebesparelser, demografisk udvikling, bæredygtig energiforsyning, social samhørighed eller grænseoverskridende udvikling, og mener, at dette ikke ville kunne opnås uden det europæiske incitament; |
| --- | --- |

2.

ser endvidere merværdien i en europæisk fremme, når støtteprojekterne på regionalt niveau bidrager til at opnå de fælles europæiske målsætninger inden for europæisk integration, økonomisk vækst, forskning, miljøbeskyttelse, kultur ressourcebesparelser, demografisk udvikling, bæredygtig energiforsyning, social samhørighed eller grænseoverskridende udvikling, og mener, at dette ikke ville kunne opnås uden det europæiske incitament;

| 3. | betragter virkeliggørelsen af de europæiske målsætninger på grundlag af princippet om decentralisering, forvaltning på forskellige niveauer og fælles forvaltning som en stor fordel inden for samhørighedspolitikken og således som en merværdi i sig selv; mener, at forvaltning på forskellige niveauer med klart definerede strukturer og en klart defineret ansvarsfordeling både er selve kernen i nærhedsprincippet og en anerkendelse af de regionale myndigheders betydning for gennemførelsen af samhørighedspolitikken; kræver en yderligere styrkelse af dette partnerskabsprincip og af de involverede aktørers ejerskabsfølelse ved fastlæggelse af detaljerede og bindende bestemmelser i en territorialpagt, der skal vedtages i hver medlemsstat, for derved at fremme en mere resultatorienteret planlægning og implementering; |
| --- | --- |

3.

betragter virkeliggørelsen af de europæiske målsætninger på grundlag af princippet om decentralisering, forvaltning på forskellige niveauer og fælles forvaltning som en stor fordel inden for samhørighedspolitikken og således som en merværdi i sig selv; mener, at forvaltning på forskellige niveauer med klart definerede strukturer og en klart defineret ansvarsfordeling både er selve kernen i nærhedsprincippet og en anerkendelse af de regionale myndigheders betydning for gennemførelsen af samhørighedspolitikken; kræver en yderligere styrkelse af dette partnerskabsprincip og af de involverede aktørers ejerskabsfølelse ved fastlæggelse af detaljerede og bindende bestemmelser i en territorialpagt, der skal vedtages i hver medlemsstat, for derved at fremme en mere resultatorienteret planlægning og implementering;

| 4. | er af den opfattelse, at åbenhed omkring samhørighedspolitikken og dens programmeringscyklus, fordeling af udgifter og adgang til oplysninger for potentielle modtagere af støttemidler fra strukturfondene er nogle af de vigtigste forudsætninger for, at man kan opfylde samhørighedspolitikkens overordnede mål, og at åbenhed derfor bør indføres som et ledende princip på tværs af alle sektorer i programmerings- og beslutningsprocessen på samhørighedsområdet i den næste finansieringsperiode; er overbevist om, at offentliggørelse af listen over modtagere bør fortsættes, navnlig online, da det er et effektivt redskab til forbedring af gennemsigtigheden; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at åbenhed omkring samhørighedspolitikken og dens programmeringscyklus, fordeling af udgifter og adgang til oplysninger for potentielle modtagere af støttemidler fra strukturfondene er nogle af de vigtigste forudsætninger for, at man kan opfylde samhørighedspolitikkens overordnede mål, og at åbenhed derfor bør indføres som et ledende princip på tværs af alle sektorer i programmerings- og beslutningsprocessen på samhørighedsområdet i den næste finansieringsperiode; er overbevist om, at offentliggørelse af listen over modtagere bør fortsættes, navnlig online, da det er et effektivt redskab til forbedring af gennemsigtigheden;

| 5. | mener, at gennemsigtighedsbestemmelserne (forpligtelse til at offentliggøre slutmodtageren) er et nødvendigt instrument for eksperter, offentligheden og politiske beslutningstagere for at vurdere, om strukturfondene er blevet anvendt i overensstemmelse med målene og lovligt; opfordrer til, at beskrivelsen ikke kun foreligger på det relevante nationale sprog, men også på et af de tre arbejdssprog (engelsk, fransk eller tysk), og anbefaler yderligere harmonisering af de krævede oplysninger; |
| --- | --- |

5.

mener, at gennemsigtighedsbestemmelserne (forpligtelse til at offentliggøre slutmodtageren) er et nødvendigt instrument for eksperter, offentligheden og politiske beslutningstagere for at vurdere, om strukturfondene er blevet anvendt i overensstemmelse med målene og lovligt; opfordrer til, at beskrivelsen ikke kun foreligger på det relevante nationale sprog, men også på et af de tre arbejdssprog (engelsk, fransk eller tysk), og anbefaler yderligere harmonisering af de krævede oplysninger;

| 6. | understreger, at der på trods af, at regionale uligheder er blevet mindsket, stadig er store skævheder - der tilmed øges i og mellem en række medlemsstater som følge af den økonomiske og finansielle krise - og fastslår, at samhørighedspolitikken således fortsat skal have fokus rettet mod en reduktion af de udviklingsmæssige forskelle og fremme af en harmonisk og bæredygtig udvikling i alle regioner i EU, uanset i hvilken medlemsstat de befinder sig; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der på trods af, at regionale uligheder er blevet mindsket, stadig er store skævheder - der tilmed øges i og mellem en række medlemsstater som følge af den økonomiske og finansielle krise - og fastslår, at samhørighedspolitikken således fortsat skal have fokus rettet mod en reduktion af de udviklingsmæssige forskelle og fremme af en harmonisk og bæredygtig udvikling i alle regioner i EU, uanset i hvilken medlemsstat de befinder sig;

| 7. | anerkender de særlige behov i de regioner, der geografisk og naturmæssigt er særligt sårbare; gentager sit krav til medlemsstaterne og Kommissionen om, at de særlige støttepræferencer for de særligt ugunstigt stillede regionstyper (regioner i den yderste periferi, de meget tyndt befolkede nordligste regioner og ø-, bjerg- eller grænseområder), som er angivet i Lissabontraktaten, fastholdes, for så vidt de er effektive og tilføjer en europæisk merværdi; |
| --- | --- |

7.

anerkender de særlige behov i de regioner, der geografisk og naturmæssigt er særligt sårbare; gentager sit krav til medlemsstaterne og Kommissionen om, at de særlige støttepræferencer for de særligt ugunstigt stillede regionstyper (regioner i den yderste periferi, de meget tyndt befolkede nordligste regioner og ø-, bjerg- eller grænseområder), som er angivet i Lissabontraktaten, fastholdes, for så vidt de er effektive og tilføjer en europæisk merværdi;

| 8. | anerkender den særlige status og de særlige behov i visse regioner som følge af deres geografiske placering, demografiske forandringer eller andre specifikke begrænsninger som f.eks. de naturgivne forhold, idet der også skal tages hensyn til deres særlige muligheder; gentager sit krav om særlige præferenceordninger, fleksibilitet og særlige budgetbevillinger, så der fortsat kan ydes denne form for regioner og navnlig dem, der er omhandlet i artikel 349 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som er særlig forfordelt (ydre randområder, herunder randlanddistrikter, de nordligste områder med en meget lav befolkningstæthed og ø- og bjergregioner samt grænseoverskridende regioner) mere gunstige vilkår med hensyn til investeringer enten gennem direkte støtte eller skattebegunstigelser; kræver desuden, at der gennemføres undersøgelser af mulighederne for at bevare eller indføre en række begunstigelser for denne form for regioner for at sikre, at anvendelsen af samhørighedsinstrumenterne er tilpasset deres økonomiske forhold under behørig hensyntagen til deres små og mellemstore virksomheder og nødvendigheden af at blive konkurrencedygtige og sikre ligestillingen, så de kan blive en integreret del af EU's indre marked; |
| --- | --- |

8.

anerkender den særlige status og de særlige behov i visse regioner som følge af deres geografiske placering, demografiske forandringer eller andre specifikke begrænsninger som f.eks. de naturgivne forhold, idet der også skal tages hensyn til deres særlige muligheder; gentager sit krav om særlige præferenceordninger, fleksibilitet og særlige budgetbevillinger, så der fortsat kan ydes denne form for regioner og navnlig dem, der er omhandlet i artikel 349 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som er særlig forfordelt (ydre randområder, herunder randlanddistrikter, de nordligste områder med en meget lav befolkningstæthed og ø- og bjergregioner samt grænseoverskridende regioner) mere gunstige vilkår med hensyn til investeringer enten gennem direkte støtte eller skattebegunstigelser; kræver desuden, at der gennemføres undersøgelser af mulighederne for at bevare eller indføre en række begunstigelser for denne form for regioner for at sikre, at anvendelsen af samhørighedsinstrumenterne er tilpasset deres økonomiske forhold under behørig hensyntagen til deres små og mellemstore virksomheder og nødvendigheden af at blive konkurrencedygtige og sikre ligestillingen, så de kan blive en integreret del af EU's indre marked;

| 9. | understreger, at Fællesskabet kun kan klare sig i den globale konkurrence, hvis samhørighedspolitikken kan udnytte alle regioners, storbyområders og byers udviklingspotentiale og muliggøre en tilstrækkelig fleksibel regional tilgang til de udfordringer og flaskehalse, der er identificeret i EU-2020-strategien; understreger i denne forbindelse, at en målretning af strukturfondsmidlerne som led i en bred territorial løsning også bør tjene til at kompensere for strukturelle svagheder i de stærkere regioner; understreger imidlertid, at samhørighedspolitikken ikke blot er et redskab til gennemførelse af EU-2020-strategien, og mener, at vedvarende fokus på de grundlæggende principper i samhørighedspolitikken ydermere vil opretholde resultaterne af EU-2020, også efter strategiens afslutning; |
| --- | --- |

9.

understreger, at Fællesskabet kun kan klare sig i den globale konkurrence, hvis samhørighedspolitikken kan udnytte alle regioners, storbyområders og byers udviklingspotentiale og muliggøre en tilstrækkelig fleksibel regional tilgang til de udfordringer og flaskehalse, der er identificeret i EU-2020-strategien; understreger i denne forbindelse, at en målretning af strukturfondsmidlerne som led i en bred territorial løsning også bør tjene til at kompensere for strukturelle svagheder i de stærkere regioner; understreger imidlertid, at samhørighedspolitikken ikke blot er et redskab til gennemførelse af EU-2020-strategien, og mener, at vedvarende fokus på de grundlæggende principper i samhørighedspolitikken ydermere vil opretholde resultaterne af EU-2020, også efter strategiens afslutning;

| 10. | understreger, at samhørighedspolitikken fortsat skal have fokus rettet mod det regionale sammenhold ("territorial samhørighed"), og understreger, at Lissabontraktaten har tilføjet målet om territorial samhørighed til målene om økonomisk og social samhørighed; konstaterer, at denne målsætning stadig er uløseligt forbundet med udfordringerne i forbindelse med den økonomiske og sociale samhørighed og styrker samhørighedspolitikkens europæiske merværdi; understreger, at territorial samhørighed også er relevant på subregionalt plan, navnlig i byområder (bydele i vanskeligheder, ukontrolleret byspredning) selv inden for regioner, der anses for at være rige; |
| --- | --- |

10.

understreger, at samhørighedspolitikken fortsat skal have fokus rettet mod det regionale sammenhold ("territorial samhørighed"), og understreger, at Lissabontraktaten har tilføjet målet om territorial samhørighed til målene om økonomisk og social samhørighed; konstaterer, at denne målsætning stadig er uløseligt forbundet med udfordringerne i forbindelse med den økonomiske og sociale samhørighed og styrker samhørighedspolitikkens europæiske merværdi; understreger, at territorial samhørighed også er relevant på subregionalt plan, navnlig i byområder (bydele i vanskeligheder, ukontrolleret byspredning) selv inden for regioner, der anses for at være rige;

| 11. | mener, at makroregionale strategier - forudsat at de regionale myndigheder inddrages i forvaltningen af dem - giver store muligheder for bedre at udnytte det overregionale potentiale, for at forbedre samarbejdet mellem de forskellige forvaltningsniveauer og for at gøre en fælles indsats for at løse fælles udfordringer som miljøbeskyttelse, ressourceanvendelse og udviklingsmuligheder, hvilket vil gøre det muligt at fremme en mere effektiv, afbalanceret og bæredygtig udvikling; understreger nødvendigheden af at knytte lokale samarbejdsprogrammer mere effektivt sammen med lokale udviklingsstrategier (som f.eks. regionaludviklingsplaner, lokale udviklingsstrategier og lokale udviklingsplaner); mener, at EU-strukturfondene kan udnyttes mere målrettet gennem en forbedret koordinering af de eksisterende støttemuligheder, uden at dette medfører en stigning i tildelingen af midler øremærket til disse områder af det interregionale samarbejde; mener endvidere ikke, at der skal skabes et nyt instrument, nye bevillinger eller gennemførelsesstrukturer for disse strategier og at der ikke må rører ved den økonomiske støtte til disse regioner til mindre udviklingsprojekter; mener, at den makroregionale tilgang, som ikke kræver yderligere midler, kunne bruges til at styrke forbindelserne mellem samhørighedspolitikken og naboskabspolitikken; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til i den forbindelse i højere grad at tage hensyn til den lokale dimension af Den Europæiske socialfond, navnlig med hensyn til adgang til beskæftigelse; |
| --- | --- |

11.

mener, at makroregionale strategier - forudsat at de regionale myndigheder inddrages i forvaltningen af dem - giver store muligheder for bedre at udnytte det overregionale potentiale, for at forbedre samarbejdet mellem de forskellige forvaltningsniveauer og for at gøre en fælles indsats for at løse fælles udfordringer som miljøbeskyttelse, ressourceanvendelse og udviklingsmuligheder, hvilket vil gøre det muligt at fremme en mere effektiv, afbalanceret og bæredygtig udvikling; understreger nødvendigheden af at knytte lokale samarbejdsprogrammer mere effektivt sammen med lokale udviklingsstrategier (som f.eks. regionaludviklingsplaner, lokale udviklingsstrategier og lokale udviklingsplaner); mener, at EU-strukturfondene kan udnyttes mere målrettet gennem en forbedret koordinering af de eksisterende støttemuligheder, uden at dette medfører en stigning i tildelingen af midler øremærket til disse områder af det interregionale samarbejde; mener endvidere ikke, at der skal skabes et nyt instrument, nye bevillinger eller gennemførelsesstrukturer for disse strategier og at der ikke må rører ved den økonomiske støtte til disse regioner til mindre udviklingsprojekter; mener, at den makroregionale tilgang, som ikke kræver yderligere midler, kunne bruges til at styrke forbindelserne mellem samhørighedspolitikken og naboskabspolitikken; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til i den forbindelse i højere grad at tage hensyn til den lokale dimension af Den Europæiske socialfond, navnlig med hensyn til adgang til beskæftigelse;

| 12. | stiller spørgsmålstegn ved, om specifikke operationelle programmer for funktionelle geografiske enheder såsom grupper af lokale myndigheder, herunder lokalområder eller hav- og flodområder, kan medføre yderligere fordele, navnlig i de tilfælde, hvor der ikke er nogen myndigheder (herunder folkevalgt myndighed) med tilstrækkelige beføjelser til at gennemføre dem; kræver en mere intensiv samordning af de makroregionale, storbyregionale eller naturregionale strategier på mellemstatsligt niveau og passende hensyntagen til disse funktionelle geografiske enheder i de nationale operationelle programmer for at fremme anvendelsen af EU-finansiering i tværregionale udviklingsprojekter; mener, at specifikke oprationelle programmer bør være en løsning i regioner, hvor subregionale løsninger giver en merværdi i forhold til nationale og regionale programmer, og hvor der er etableret partnerskaber mellem politiske organer med henblik på gennemførelse; opfordrer til, at man i forbindelse med grænseoverskridende programmer inddrager grænseoverskridende grupperinger i udformningen af de operationelle programmer på grundlag af EGTS-forordningen; |
| --- | --- |

12.

stiller spørgsmålstegn ved, om specifikke operationelle programmer for funktionelle geografiske enheder såsom grupper af lokale myndigheder, herunder lokalområder eller hav- og flodområder, kan medføre yderligere fordele, navnlig i de tilfælde, hvor der ikke er nogen myndigheder (herunder folkevalgt myndighed) med tilstrækkelige beføjelser til at gennemføre dem; kræver en mere intensiv samordning af de makroregionale, storbyregionale eller naturregionale strategier på mellemstatsligt niveau og passende hensyntagen til disse funktionelle geografiske enheder i de nationale operationelle programmer for at fremme anvendelsen af EU-finansiering i tværregionale udviklingsprojekter; mener, at specifikke oprationelle programmer bør være en løsning i regioner, hvor subregionale løsninger giver en merværdi i forhold til nationale og regionale programmer, og hvor der er etableret partnerskaber mellem politiske organer med henblik på gennemførelse; opfordrer til, at man i forbindelse med grænseoverskridende programmer inddrager grænseoverskridende grupperinger i udformningen af de operationelle programmer på grundlag af EGTS-forordningen;

| 13. | understreger byernes og regionernes - herunder hovedstædernes og hovedstadsregionernes - nøglerolle i forbindelse med opnåelsen af de økonomiske, økologiske og sociale mål for Europa 2020-strategien; støtter den dynamiske proces, der blev iværksat under de integrerede byprogrammers foregående programmeringsperiode, og understreger de igangværende forsøgs betydning; opfordrer til støtte af modelkoncepter og projekter på grundlag af integrerede lokale udviklingsplaner og - til gensidig fordel - fremme af forbindelserne mellem byerne og de landdistrikter, der er funktionelt knyttet til dem; mener, at en bedre samhørighed mellem disse områder er af særlig betydning for løsningen af problemer med dårligt stillede samfund; understreger, at de største socioøkonomiske forskelle ofte findes i byerne, og at byer med dårligt stillede områder og fattigdomslommer også findes i rige regioner; |
| --- | --- |

13.

understreger byernes og regionernes - herunder hovedstædernes og hovedstadsregionernes - nøglerolle i forbindelse med opnåelsen af de økonomiske, økologiske og sociale mål for Europa 2020-strategien; støtter den dynamiske proces, der blev iværksat under de integrerede byprogrammers foregående programmeringsperiode, og understreger de igangværende forsøgs betydning; opfordrer til støtte af modelkoncepter og projekter på grundlag af integrerede lokale udviklingsplaner og - til gensidig fordel - fremme af forbindelserne mellem byerne og de landdistrikter, der er funktionelt knyttet til dem; mener, at en bedre samhørighed mellem disse områder er af særlig betydning for løsningen af problemer med dårligt stillede samfund; understreger, at de største socioøkonomiske forskelle ofte findes i byerne, og at byer med dårligt stillede områder og fattigdomslommer også findes i rige regioner;

| 14. | understreger, at byer og storbyer kan yde et vigtigt bidrag som vækstcentre og vækstkilder i en given region; påpeger samtidig behovet for, at gøre det muligt for landdistrikterne at deltage i integrerede løsninger for en given funktionel geografisk enhed gennem fremme af partnerskaber og netværk; understreger, at de større byområder står over for specifikke udfordringer som følge af deres komplekse sociale, økonomiske og miljømæssige funktioner; ser i denne forbindelse landdistrikternes og byudkanternes eget potentiale som en mulighed for udvikling, der dog ikke kun er centreret om byområder og store byer; gør endvidere opmærksom på de økonomiske udviklingsmuligheder i de særligt ugunstigt stillede regioner gennem en hensigtsmæssig udnyttelse af og støtte til landdistrikternes eget potentiale, herunder deres miljømæssige og kulturelle værdier; mener også, at partnerskaberne mellem landområder og byområder i forbindelse med struktur- og samhørighedspolitikken i højre grad bør ses som et middel til at sikre landområderne samme udviklingsbetingelser og livskvalitet hvad angår de sociale og økonomiske faktorer; opfordrer i betragtning af byernes dynamiske indvirkning på den økonomiske udvikling i regionerne og stimulering af økonomien i de omkringliggende landområder medlemsstaterne til at sikre de nødvendige ressourcer til gennemførelse af de nødvendige projekter i byerne og forstæderne; |
| --- | --- |

14.

understreger, at byer og storbyer kan yde et vigtigt bidrag som vækstcentre og vækstkilder i en given region; påpeger samtidig behovet for, at gøre det muligt for landdistrikterne at deltage i integrerede løsninger for en given funktionel geografisk enhed gennem fremme af partnerskaber og netværk; understreger, at de større byområder står over for specifikke udfordringer som følge af deres komplekse sociale, økonomiske og miljømæssige funktioner; ser i denne forbindelse landdistrikternes og byudkanternes eget potentiale som en mulighed for udvikling, der dog ikke kun er centreret om byområder og store byer; gør endvidere opmærksom på de økonomiske udviklingsmuligheder i de særligt ugunstigt stillede regioner gennem en hensigtsmæssig udnyttelse af og støtte til landdistrikternes eget potentiale, herunder deres miljømæssige og kulturelle værdier; mener også, at partnerskaberne mellem landområder og byområder i forbindelse med struktur- og samhørighedspolitikken i højre grad bør ses som et middel til at sikre landområderne samme udviklingsbetingelser og livskvalitet hvad angår de sociale og økonomiske faktorer; opfordrer i betragtning af byernes dynamiske indvirkning på den økonomiske udvikling i regionerne og stimulering af økonomien i de omkringliggende landområder medlemsstaterne til at sikre de nødvendige ressourcer til gennemførelse af de nødvendige projekter i byerne og forstæderne;

| 15. | afviser anvendelsen af obligatoriske kvoter, navnlig i forbindelse med nationale bevillinger til ESF/EFRU-programmer, for lokal udvikling og byudvikling, landdistrikter og andre bykategorier eller. funktionelle områder, da det vil kunne sikre en større kritisk masse for interventionerne; mener, at en obligatorisk fastlæggelse af støtteberettigede byer og områder i de operationelle programmer er en mulighed, der bør prioriteres, og at dette, for så vidt denne metode sikrer merværdi og koncentration af støtteintensiteten, bør forhandles på grundlag af principperne om forvaltning på forskellige niveauer; mener, at medlemsstaterne og regionerne også i denne forbindelse skal have et større ansvar for tilrettelæggelse af udvælgelsesprocedurer på grundlag af konkurrence og ydeevne; |
| --- | --- |

15.

afviser anvendelsen af obligatoriske kvoter, navnlig i forbindelse med nationale bevillinger til ESF/EFRU-programmer, for lokal udvikling og byudvikling, landdistrikter og andre bykategorier eller. funktionelle områder, da det vil kunne sikre en større kritisk masse for interventionerne; mener, at en obligatorisk fastlæggelse af støtteberettigede byer og områder i de operationelle programmer er en mulighed, der bør prioriteres, og at dette, for så vidt denne metode sikrer merværdi og koncentration af støtteintensiteten, bør forhandles på grundlag af principperne om forvaltning på forskellige niveauer; mener, at medlemsstaterne og regionerne også i denne forbindelse skal have et større ansvar for tilrettelæggelse af udvælgelsesprocedurer på grundlag af konkurrence og ydeevne;

| 16. | understreger, at der i forbindelse med struktur- og samhørighedspolitikken ikke må opstå en ensidig præference for regionstyper; kræver, at partnerskaberne mellem landområder og byområder i større omfang skal ses i deres sociale, økonomiske og miljømæssige sammenhæng; |
| --- | --- |

16.

understreger, at der i forbindelse med struktur- og samhørighedspolitikken ikke må opstå en ensidig præference for regionstyper; kræver, at partnerskaberne mellem landområder og byområder i større omfang skal ses i deres sociale, økonomiske og miljømæssige sammenhæng;

| 17. | understreger, at støtte fra samhørighedsfonden og strukturfondene skal tage hensyn til de uddannelsesmæssige, kulturelle og socialpolitiske udfordringer i forbindelse med EU-2020-strategierne under hensyntagen til det overordnede mål for EU om økonomisk, social og territorial samhørighed som nedfældet i traktaten samt nærhedsprincippet; mener dog, at en generel europæisering af de pågældende politikområder vil mislykkes af finansielle årsager; kræver derfor den fortsatte stedsbaserede lokale udvikling af modeltilgange samtidig med at eksisterende kompetencer på nationalt og regionalt niveau bevares; |
| --- | --- |

17.

understreger, at støtte fra samhørighedsfonden og strukturfondene skal tage hensyn til de uddannelsesmæssige, kulturelle og socialpolitiske udfordringer i forbindelse med EU-2020-strategierne under hensyntagen til det overordnede mål for EU om økonomisk, social og territorial samhørighed som nedfældet i traktaten samt nærhedsprincippet; mener dog, at en generel europæisering af de pågældende politikområder vil mislykkes af finansielle årsager; kræver derfor den fortsatte stedsbaserede lokale udvikling af modeltilgange samtidig med at eksisterende kompetencer på nationalt og regionalt niveau bevares;

| 18. | understreger ligeledes, at samhørighedspolitikken ikke kan blive et middel eller et instrument for sektorspecifikke spørgsmål, såsom bl.a. politikker for forskning og udvikling, industriel innovation og bekæmpelse af klimaændringer, da dette ville udvande det primære mål og lægge begrænsninger på politikkens anvendelse til fremme af regionernes udviklingspotentiale, som er afgørende for at bringe de dårligst stillede regioner tættere på de mest udviklede regioner; |
| --- | --- |

18.

understreger ligeledes, at samhørighedspolitikken ikke kan blive et middel eller et instrument for sektorspecifikke spørgsmål, såsom bl.a. politikker for forskning og udvikling, industriel innovation og bekæmpelse af klimaændringer, da dette ville udvande det primære mål og lægge begrænsninger på politikkens anvendelse til fremme af regionernes udviklingspotentiale, som er afgørende for at bringe de dårligst stillede regioner tættere på de mest udviklede regioner;

| 19. | kræver navnlig på baggrund af den nødvendige energifornyelse mod vedvarende energikilder og klimadiskussionen, at samhørighedspolitikken i større omfang bidrager til den hurtige udvikling af miljøteknologi og vedvarende energi; mener, at det bør være én af prioriteterne, hvis der stilles tilstrækkelige midler til rådighed i programmerne, og hvis mere fokus på vedvarende energi skaber en EU-merværdi, idet det bør baseres på planer for decentrale energikoncepter med effektive lagringsteknologier i regionerne; støtter i denne forbindelse inddragelse af den regionale økonomis potentiale på dette område; |
| --- | --- |

19.

kræver navnlig på baggrund af den nødvendige energifornyelse mod vedvarende energikilder og klimadiskussionen, at samhørighedspolitikken i større omfang bidrager til den hurtige udvikling af miljøteknologi og vedvarende energi; mener, at det bør være én af prioriteterne, hvis der stilles tilstrækkelige midler til rådighed i programmerne, og hvis mere fokus på vedvarende energi skaber en EU-merværdi, idet det bør baseres på planer for decentrale energikoncepter med effektive lagringsteknologier i regionerne; støtter i denne forbindelse inddragelse af den regionale økonomis potentiale på dette område;

| 20. | ser muligheder i forbindelse med strukturfondene for at støtte investeringer i bestemte energiinfrastrukturer, som dog kun skal være tilgængelig for de regioner, hvor der af politiske og geografiske årsager er begrænsede muligheder for markedsøkonomiske løsninger inden for energiforsyningen; kræver endvidere, at støtten fra strukturfondene altid sammenkobles med en styrkelse af det indre marked for energi og forsyningssikkerheden samt med princippet om ressouceforvaltning på forskellige niveauer; |
| --- | --- |

20.

ser muligheder i forbindelse med strukturfondene for at støtte investeringer i bestemte energiinfrastrukturer, som dog kun skal være tilgængelig for de regioner, hvor der af politiske og geografiske årsager er begrænsede muligheder for markedsøkonomiske løsninger inden for energiforsyningen; kræver endvidere, at støtten fra strukturfondene altid sammenkobles med en styrkelse af det indre marked for energi og forsyningssikkerheden samt med princippet om ressouceforvaltning på forskellige niveauer;

| 21. | mener også, at samhørighedspolitikken har et ansvar for at gøre det nødvendige for at udfylde huller og fjerne flaskehalse i hoved-TEN-nettet bestående af de vigtigste ruter af europæisk betydning, især i grænseregionerne, som hidtil i høj grad har været forsømt i denne henseende; |
| --- | --- |

21.

mener også, at samhørighedspolitikken har et ansvar for at gøre det nødvendige for at udfylde huller og fjerne flaskehalse i hoved-TEN-nettet bestående af de vigtigste ruter af europæisk betydning, især i grænseregionerne, som hidtil i høj grad har været forsømt i denne henseende;

| 22. | understreger, at de transeuropæiske transportnet spiller en afgørende rolle for samhørigheden mellem de europæiske regioner, og at udbygningen af og adgangen til TEN-infrastrukturerne, motorveje til søs og de klassificerede E-veje, navnlig i grænseregionerne og regionerne i den yderste periferi, derfor skal styrkes; opfordrer til, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelig finansiering og garantere rettidig gennemførelse af de prioriterede TEN-T-projekter; foreslår, at visse grænseoverskridende infrastrukturer betragtes som prioriterede projekter, der kan søge om midler fra mål 1, 2 og 3, og kræver en obligatorisk ret til at fremsætte det første forslag på regionalt niveau for denne type foranstaltning samt grænseregionernes og de lokale myndigheders lige deltagelse i planlægningen; |
| --- | --- |

22.

understreger, at de transeuropæiske transportnet spiller en afgørende rolle for samhørigheden mellem de europæiske regioner, og at udbygningen af og adgangen til TEN-infrastrukturerne, motorveje til søs og de klassificerede E-veje, navnlig i grænseregionerne og regionerne i den yderste periferi, derfor skal styrkes; opfordrer til, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelig finansiering og garantere rettidig gennemførelse af de prioriterede TEN-T-projekter; foreslår, at visse grænseoverskridende infrastrukturer betragtes som prioriterede projekter, der kan søge om midler fra mål 1, 2 og 3, og kræver en obligatorisk ret til at fremsætte det første forslag på regionalt niveau for denne type foranstaltning samt grænseregionernes og de lokale myndigheders lige deltagelse i planlægningen;

| 23. | tilskynder til, anvendelse af nationale ressourcer, da sådanne foranstaltninger har en merværdi i forbindelse med styrkelsen af den regionale konvergens, territorial samhørighed og udviklingsaktiviteter, som f.eks. turisme, som er vigtige for de fjerntliggende områder, som f.eks. øområder; |
| --- | --- |

23.

tilskynder til, anvendelse af nationale ressourcer, da sådanne foranstaltninger har en merværdi i forbindelse med styrkelsen af den regionale konvergens, territorial samhørighed og udviklingsaktiviteter, som f.eks. turisme, som er vigtige for de fjerntliggende områder, som f.eks. øområder;

| 24. | støtter økonomisk udvikling af og beskæftigelsen i SMV'er og mikrovirksomheder; anmoder derfor om, at de grundlæggende elementer i Small Business Act, nemlig "tænk småt først" og "Kun én gang", betragtes som en del af grundlaget for samhørighedspolitikken og mener, at disse principper bør anvendes af medlemsstaterne og regionerne i forbindelse med fastlæggelsen af deres operationelle programmer; |
| --- | --- |

24.

støtter økonomisk udvikling af og beskæftigelsen i SMV'er og mikrovirksomheder; anmoder derfor om, at de grundlæggende elementer i Small Business Act, nemlig "tænk småt først" og "Kun én gang", betragtes som en del af grundlaget for samhørighedspolitikken og mener, at disse principper bør anvendes af medlemsstaterne og regionerne i forbindelse med fastlæggelsen af deres operationelle programmer;

Programplanlægningens målstrukturer og ramme

| 25. | understreger, at kerneområderne inden for Europa 2020-strategien (innovation, uddannelse, energi, miljø, beskæftigelse, konkurrenceevne, kvalifikation, bekæmpelse af fattigdom) allerede er en del af samhørigheds- og strukturpolitikken; mener, at EU-2020-udfordringerne nemt kan integreres i de anerkendte tre målstrukturer (konvergens, vækst og beskæftigelse, grænseoverskridende udvikling); |
| --- | --- |

25.

understreger, at kerneområderne inden for Europa 2020-strategien (innovation, uddannelse, energi, miljø, beskæftigelse, konkurrenceevne, kvalifikation, bekæmpelse af fattigdom) allerede er en del af samhørigheds- og strukturpolitikken; mener, at EU-2020-udfordringerne nemt kan integreres i de anerkendte tre målstrukturer (konvergens, vækst og beskæftigelse, grænseoverskridende udvikling);

| 26. | understreger, at investeringer i innovation og uddannelse kan fremme vækst; påpeger dog, at de skal understøttes af den relevante infrastruktur (transport, internetbredbånd, energi) og passende institutioner (en afbalanceret blanding af offentlige investeringer og finanspolitisk konsolidering med makroøkonomiske foranstaltninger, e -forvaltningstjenester og grænseoverskridende læring); |
| --- | --- |

26.

understreger, at investeringer i innovation og uddannelse kan fremme vækst; påpeger dog, at de skal understøttes af den relevante infrastruktur (transport, internetbredbånd, energi) og passende institutioner (en afbalanceret blanding af offentlige investeringer og finanspolitisk konsolidering med makroøkonomiske foranstaltninger, e -forvaltningstjenester og grænseoverskridende læring);

| 27. | mener, at fremme af grundinfrastrukturer ligeledes skal anses som EU-2020-konforme, da konkurrencedygtige transport-, energi- og kommunikationsnet samt bortskaffelsesinfrastrukturer sætter konvergensregionerne i stand til at bidrage til Europa 2020-målene - derfor skal Europa 2020-målene til en vis grad netop kunne anvendes specifikt på de svageste regioner med det største behov; |
| --- | --- |

27.

mener, at fremme af grundinfrastrukturer ligeledes skal anses som EU-2020-konforme, da konkurrencedygtige transport-, energi- og kommunikationsnet samt bortskaffelsesinfrastrukturer sætter konvergensregionerne i stand til at bidrage til Europa 2020-målene - derfor skal Europa 2020-målene til en vis grad netop kunne anvendes specifikt på de svageste regioner med det største behov;

| 28. | understreger, at ESF er det vigtigste instrument til gennemførelse af den sociale dimension i Europa 2020-strategien, og at ESF kan bidrage væsentligt til opfyldelsen af de centrale prioriteringer i denne strategi, nemlig beskæftigelse, omlægning til en bæredygtig økonomi, begrænsning af antallet af elever, der forlader skolen uden afgangseksamen, og bekæmpelse af fattigdom, forskelsbehandling og social udstødelse og tilvejebringelse af løsninger på de forskellige sociale situationen, som folk befinder sig i; understreger i denne forbindelse, at andre sociale indikatorer ud over BNP ville være nyttige i SWOT-analysen |
| --- | --- |

28.

understreger, at ESF er det vigtigste instrument til gennemførelse af den sociale dimension i Europa 2020-strategien, og at ESF kan bidrage væsentligt til opfyldelsen af de centrale prioriteringer i denne strategi, nemlig beskæftigelse, omlægning til en bæredygtig økonomi, begrænsning af antallet af elever, der forlader skolen uden afgangseksamen, og bekæmpelse af fattigdom, forskelsbehandling og social udstødelse og tilvejebringelse af løsninger på de forskellige sociale situationen, som folk befinder sig i; understreger i denne forbindelse, at andre sociale indikatorer ud over BNP ville være nyttige i SWOT-analysen

| 29. | mener, at ESF har en afgørende betydning for samhørighedspolitikken og potentielt kan øge dens bidrag til Europa 2020-målene, bl.a. inden for bæredygtig vækst ved at yde støtte til små og mellemstore virksomheder til skabelse af grønne job; |
| --- | --- |

29.

mener, at ESF har en afgørende betydning for samhørighedspolitikken og potentielt kan øge dens bidrag til Europa 2020-målene, bl.a. inden for bæredygtig vækst ved at yde støtte til små og mellemstore virksomheder til skabelse af grønne job;

| 30. | mener, at bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, hvad enten denne skyldes køn, seksuel orientering, etnisk tilhørsforhold, alder, handicap eller bopæl, er afgørende for at sikre, at der reelt er lige muligheder; konstaterer, at en øget erhvervsfrekvens for kvinder er afgørende for at nå beskæftigelsesmålet i Europa 2020-strategien, og at der derfor i fuldt omfang må tages fat på hindringerne for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

30.

mener, at bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, hvad enten denne skyldes køn, seksuel orientering, etnisk tilhørsforhold, alder, handicap eller bopæl, er afgørende for at sikre, at der reelt er lige muligheder; konstaterer, at en øget erhvervsfrekvens for kvinder er afgørende for at nå beskæftigelsesmålet i Europa 2020-strategien, og at der derfor i fuldt omfang må tages fat på hindringerne for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet;

| 31. | mener, at BNP fortsat skal være det centrale kriterium i forbindelse med fastsættelsen af områderne med maksimal støtte (mindre end 75 % af det gennemsnitlige BNP pr. indbygger) og i givet fald samhørighedsstater (mindre end 90 % af EU-gennemsnittet); finder, at de kompetente nationale og regionale enheder på de relevante beslutningsniveauer, for de enkelte mål og under hensyntagen til den geografiske koncentration bør kunne inddrage andre indikatorer, som fastlægges i udviklings- og investeringspartnerskabsaftaler, og som kan gøre det muligt at vurdere de respektive sociale, økonomiske, miljømæssige, demografiske og geografiske udfordringer, som de står over for; |
| --- | --- |

31.

mener, at BNP fortsat skal være det centrale kriterium i forbindelse med fastsættelsen af områderne med maksimal støtte (mindre end 75 % af det gennemsnitlige BNP pr. indbygger) og i givet fald samhørighedsstater (mindre end 90 % af EU-gennemsnittet); finder, at de kompetente nationale og regionale enheder på de relevante beslutningsniveauer, for de enkelte mål og under hensyntagen til den geografiske koncentration bør kunne inddrage andre indikatorer, som fastlægges i udviklings- og investeringspartnerskabsaftaler, og som kan gøre det muligt at vurdere de respektive sociale, økonomiske, miljømæssige, demografiske og geografiske udfordringer, som de står over for;

| 32. | kræver, at samhørighedspolitikken i henhold til bestemmelserne i Lissabontraktaten fortsat skal have fokus rettet mod de mest tilbagestående regioner; understreger, at regionerne med de største behov skal have en andel af bevillingerne til mål 1 (konvergens), der står i forhold til deres udviklingsproblemer; |
| --- | --- |

32.

kræver, at samhørighedspolitikken i henhold til bestemmelserne i Lissabontraktaten fortsat skal have fokus rettet mod de mest tilbagestående regioner; understreger, at regionerne med de største behov skal have en andel af bevillingerne til mål 1 (konvergens), der står i forhold til deres udviklingsproblemer;

| 33. | kræver, at der indføres en grænse for perioden for støtteberettigelse for de regioner, som ikke kan påvise nogen betydelige forbedringer i deres økonomiske, sociale og miljømæssige situation efter flere programmeringsperioder til trods for maksimal støtte; |
| --- | --- |

33.

kræver, at der indføres en grænse for perioden for støtteberettigelse for de regioner, som ikke kan påvise nogen betydelige forbedringer i deres økonomiske, sociale og miljømæssige situation efter flere programmeringsperioder til trods for maksimal støtte;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag, som skal dække den kommende programperiode, og som vil sikre tilvejebringelsen af fleksibel, effektiv og tilstrækkelig overgangsstøtte til de regioner, som ikke længere falder ind under konvergensmålsætningen med henblik på at løse deres specifikke problemer, og til regioner med et per capita-BNP på mellem 75 % og 90 % af EU-gennemsnittet i form af en mellemkategori for at undgå, at regioner, der befinder sig i en lignende situation, behandles forskelligt; mener, at en sådan ordning skal erstatte de nuværende udfasnings. og indfasningsordninger og dermed skabe et retfærdigt system, som i højere grad kan afbøde de negative konsekvenser af den økonomiske og finansielle krise i regionerne og samtidig styrke retfærdigheden og solidariteten, som er afgørende værdier bag samhørighedspolitikken; understreger, at disse overgangsordninger i den næste programperiode ikke må indføres på bekostning af de nuværende konvergensprogrammer (mål 1), programmer til fremme af konkurrenceevnen (mål 3) eller programmerne for territorialt samarbejde (mål 3); |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag, som skal dække den kommende programperiode, og som vil sikre tilvejebringelsen af fleksibel, effektiv og tilstrækkelig overgangsstøtte til de regioner, som ikke længere falder ind under konvergensmålsætningen med henblik på at løse deres specifikke problemer, og til regioner med et per capita-BNP på mellem 75 % og 90 % af EU-gennemsnittet i form af en mellemkategori for at undgå, at regioner, der befinder sig i en lignende situation, behandles forskelligt; mener, at en sådan ordning skal erstatte de nuværende udfasnings. og indfasningsordninger og dermed skabe et retfærdigt system, som i højere grad kan afbøde de negative konsekvenser af den økonomiske og finansielle krise i regionerne og samtidig styrke retfærdigheden og solidariteten, som er afgørende værdier bag samhørighedspolitikken; understreger, at disse overgangsordninger i den næste programperiode ikke må indføres på bekostning af de nuværende konvergensprogrammer (mål 1), programmer til fremme af konkurrenceevnen (mål 3) eller programmerne for territorialt samarbejde (mål 3);

| 35. | opfordrer til en styrkelse af mål 2 (regional konkurrenceevne og beskæftigelse), baseret på en horisontal tilgang med sigte på at opnå resultater inden for et begrænset antal EU-prioriteter, som f.eks. støtte til SMV'er, grøn innovation, lokale økonomier, skole- og uddannelsesinfrastrukturer, bæredygtig mobilitet, varig energi og energiforsyning, effektiv ressourceudnyttelse, og social integration; understreger, at det anerkendte system for sikring af, at mere udviklede regioner er i stand til at afhjælpe regionale strukturelle svagheder, reducere territoriale skævheder, bidrage til fælles europæiske udfordringer og løse fremtidige udfordringer under anvendelse af strukturer, der kan tilpasses til skiftende omstændigheder, heriblandt innovationsklynger og konkurrence om støttemidler, skal opretholdes og udvikles yderligere; anmoder om indførelse af yderligere instrumenter for områder, der er hårdt ramt af strukturforandringer, med henblik på at bidrage til socioøkonomiske og infrastrukturelle forbedringer; påpeger i den forbindelse, at strategierne bør udformes så fleksibelt, at de kan anvendes på de specifikke forhold og særtræk i hver enkelt region; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til en styrkelse af mål 2 (regional konkurrenceevne og beskæftigelse), baseret på en horisontal tilgang med sigte på at opnå resultater inden for et begrænset antal EU-prioriteter, som f.eks. støtte til SMV'er, grøn innovation, lokale økonomier, skole- og uddannelsesinfrastrukturer, bæredygtig mobilitet, varig energi og energiforsyning, effektiv ressourceudnyttelse, og social integration; understreger, at det anerkendte system for sikring af, at mere udviklede regioner er i stand til at afhjælpe regionale strukturelle svagheder, reducere territoriale skævheder, bidrage til fælles europæiske udfordringer og løse fremtidige udfordringer under anvendelse af strukturer, der kan tilpasses til skiftende omstændigheder, heriblandt innovationsklynger og konkurrence om støttemidler, skal opretholdes og udvikles yderligere; anmoder om indførelse af yderligere instrumenter for områder, der er hårdt ramt af strukturforandringer, med henblik på at bidrage til socioøkonomiske og infrastrukturelle forbedringer; påpeger i den forbindelse, at strategierne bør udformes så fleksibelt, at de kan anvendes på de specifikke forhold og særtræk i hver enkelt region;

| 36. | opfordrer til sikring af, at mere udviklede regioner er i stand til at modernisere deres sociale og økonomiske kapital og sætte ind mod specifikke fattigdomslommer og manglende økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til sikring af, at mere udviklede regioner er i stand til at modernisere deres sociale og økonomiske kapital og sætte ind mod specifikke fattigdomslommer og manglende økonomisk udvikling;

| 37. | mener helt klart, at mål 3 for europæisk territorialt samarbejde skal styrkes ved alle EU's indre grænser og i de tre dimensioner (grænseoverskridende, interregionalt, transnationalt), og kræver, at den relevante strukturfondsandel øges til 7 %; kræver, at afsættelsen af midler til hvert program for territorialt samarbejde baseres på harmoniserede kriterier for at give et strategisk og integreret svar på det enkelte geografiske territoriums og det pågældende områdes behov og særlige karakteristika; understreger værdien af grænseregionerne i forbindelse med opnåelsen af Europa 2020-målene; mener, at det er nødvendigt med en bedre samordning mellem de transeuropæiske netværk, navnlig dem, som vedrører transport og energi, og de grænseoverskridende infrastrukturer, og med en øget støtte til disse netværk i overensstemmelse med EU's prioritering og kræver en tilsvarende forhøjelse af midlerne til alle grænseregioner; opfordrer til en forenkling af gennemførelsesbestemmelserne for mål 3-programmer, der er baseret på proportionalitetsprincippet såvel som til udvikling af et fælles sæt af regler om støtteberettigelse, som alle er forudsætninger for, at disse programmer bliver mere effektive og mere synlige; understreger nødvendigheden af en omfattende inddragelse af beslutningstagere på lokalt plan, idet programmerne kun kan konkretiseres, hvis dette sikres; |
| --- | --- |

37.

mener helt klart, at mål 3 for europæisk territorialt samarbejde skal styrkes ved alle EU's indre grænser og i de tre dimensioner (grænseoverskridende, interregionalt, transnationalt), og kræver, at den relevante strukturfondsandel øges til 7 %; kræver, at afsættelsen af midler til hvert program for territorialt samarbejde baseres på harmoniserede kriterier for at give et strategisk og integreret svar på det enkelte geografiske territoriums og det pågældende områdes behov og særlige karakteristika; understreger værdien af grænseregionerne i forbindelse med opnåelsen af Europa 2020-målene; mener, at det er nødvendigt med en bedre samordning mellem de transeuropæiske netværk, navnlig dem, som vedrører transport og energi, og de grænseoverskridende infrastrukturer, og med en øget støtte til disse netværk i overensstemmelse med EU's prioritering og kræver en tilsvarende forhøjelse af midlerne til alle grænseregioner; opfordrer til en forenkling af gennemførelsesbestemmelserne for mål 3-programmer, der er baseret på proportionalitetsprincippet såvel som til udvikling af et fælles sæt af regler om støtteberettigelse, som alle er forudsætninger for, at disse programmer bliver mere effektive og mere synlige; understreger nødvendigheden af en omfattende inddragelse af beslutningstagere på lokalt plan, idet programmerne kun kan konkretiseres, hvis dette sikres;

| 38. | mener, at EGTC'er udgør et enestående, særdeles værdifuldt instrument til regional forvaltning, der svarer til behovene for strukturelt samarbejde, og som skal fremmes som et instrument til at oprette ordninger for grænseoverskridende forvaltning, der sikrer ejerskabet af de forskellige politikker på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

38.

mener, at EGTC'er udgør et enestående, særdeles værdifuldt instrument til regional forvaltning, der svarer til behovene for strukturelt samarbejde, og som skal fremmes som et instrument til at oprette ordninger for grænseoverskridende forvaltning, der sikrer ejerskabet af de forskellige politikker på regionalt og lokalt plan;

| 39. | afviser kategorisk alle forslag om at nationalisere eller sektorisere samhørighedspolitikken; mener, at nye temafonde (klima, energi, transport) vil undergrave det det anerkendte princip om delt forvaltning af og integreret udvikling som mål for programmerne og true de potentielle synergier, interventionernes effektivitet og dermed den regionale medvirken til virkeliggørelsen af Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

39.

afviser kategorisk alle forslag om at nationalisere eller sektorisere samhørighedspolitikken; mener, at nye temafonde (klima, energi, transport) vil undergrave det det anerkendte princip om delt forvaltning af og integreret udvikling som mål for programmerne og true de potentielle synergier, interventionernes effektivitet og dermed den regionale medvirken til virkeliggørelsen af Europa 2020-målene;

| 40. | understreger, at Den Europæiske Socialfond fortsat skal være en del af samhørighedspolitikken, da der; kun på denne måde kan udvikles og gennemføres integrerede strategier til løsning af økonomiske og sociale problemer; |
| --- | --- |

40.

understreger, at Den Europæiske Socialfond fortsat skal være en del af samhørighedspolitikken, da der; kun på denne måde kan udvikles og gennemføres integrerede strategier til løsning af økonomiske og sociale problemer;

| 41. | støtter Kommissionen i dens mål om at sikre en styrket, effektiv og mere synlig ESF; opfordrer i dette øjemed Kommissionen og medlemsstaterne til i deres forhandlinger at nå til enighed om den nødvendige størrelse af ESF's bidrag inden for rammerne af strukturfondene; |
| --- | --- |

41.

støtter Kommissionen i dens mål om at sikre en styrket, effektiv og mere synlig ESF; opfordrer i dette øjemed Kommissionen og medlemsstaterne til i deres forhandlinger at nå til enighed om den nødvendige størrelse af ESF's bidrag inden for rammerne af strukturfondene;

| 42. | er af den opfattelse, at ESF's effektivitet i første række bør øges via incitamenter snarere end sanktioner; |
| --- | --- |

42.

er af den opfattelse, at ESF's effektivitet i første række bør øges via incitamenter snarere end sanktioner;

| 43. | understreger, at den økonomiske krise har gjort det endnu mere påkrævet med indgreb i de sektorer, som ESF vedrører, navnlig indgreb til støtte af beskæftigelsen, omskoling, social integration og fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

43.

understreger, at den økonomiske krise har gjort det endnu mere påkrævet med indgreb i de sektorer, som ESF vedrører, navnlig indgreb til støtte af beskæftigelsen, omskoling, social integration og fattigdomsbekæmpelse;

| 44. | understreger, at ESF på afgørende vis støtter arbejdsmarkedspolitikken som f.eks. den forebyggende og lokale politik og politiske tiltag, der tager sigte på at hjælpe unge med at vinde fodfæste på arbejdsmarkedet og bekæmpe arbejdsløshed; understreger, at medlemsstaterne bør anvende ESF til investeringer i nye kvalifikationer, uddannelse (herunder førskolepædagogik), livslang læring samt omskoling og videreuddannelse, og betoner, at ESF spiller en vigtig rolle med hensyn til at styrke alle dimensioner af den sociale integration, herunder for de dårligst stillede og mest udsatte grupper; |
| --- | --- |

44.

understreger, at ESF på afgørende vis støtter arbejdsmarkedspolitikken som f.eks. den forebyggende og lokale politik og politiske tiltag, der tager sigte på at hjælpe unge med at vinde fodfæste på arbejdsmarkedet og bekæmpe arbejdsløshed; understreger, at medlemsstaterne bør anvende ESF til investeringer i nye kvalifikationer, uddannelse (herunder førskolepædagogik), livslang læring samt omskoling og videreuddannelse, og betoner, at ESF spiller en vigtig rolle med hensyn til at styrke alle dimensioner af den sociale integration, herunder for de dårligst stillede og mest udsatte grupper;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at styrke ESF's interventioner med henblik på at fremme integrationen på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at investere i børn fra en meget tidlig alder ved hjælp af uddannelse og senere etablere en skolevejledning på grundlag af de lokale og regionale jobmuligheder og programmer for livslang læring, således at arbejdstagerne lettere kan tilpasse deres kvalifikationer til arbejdsmarkedets behov, samtidig med at der gennemføres foranstaltninger for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og tackle fænomenet med "arbejdende fattige" og etableres skræddersyede programmer for at bistå dårligt stillede og udsatte grupper som f.eks. romaer, indvandrere, handicappede og elever, der forlader skolen uden afgangseksamen, med henblik på at fremme effektiv og inklusiv vækst og et Europa med en videnbaseret økonomi; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at styrke ESF's interventioner med henblik på at fremme integrationen på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at investere i børn fra en meget tidlig alder ved hjælp af uddannelse og senere etablere en skolevejledning på grundlag af de lokale og regionale jobmuligheder og programmer for livslang læring, således at arbejdstagerne lettere kan tilpasse deres kvalifikationer til arbejdsmarkedets behov, samtidig med at der gennemføres foranstaltninger for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og tackle fænomenet med "arbejdende fattige" og etableres skræddersyede programmer for at bistå dårligt stillede og udsatte grupper som f.eks. romaer, indvandrere, handicappede og elever, der forlader skolen uden afgangseksamen, med henblik på at fremme effektiv og inklusiv vækst og et Europa med en videnbaseret økonomi;

| 46. | kræver supplerende og mere målrettet teknisk bistand til de enheder, der er ramt af dyb fattigdom og ofte præget af en spændt sameksistens mellem flertals- og mindretalskulturer på subregionalt plan; mener, at disse subregionale enheder nemt kan udvikle sig til permanente isolerede enklaver med dyb fattigdom selv i regioner, der ikke nødvendigvis ligger under det statistiske gennemsnit; bemærker, at der bør gøres en koncentreret indsats for at udvikle disse subregionale enheder; |
| --- | --- |

46.

kræver supplerende og mere målrettet teknisk bistand til de enheder, der er ramt af dyb fattigdom og ofte præget af en spændt sameksistens mellem flertals- og mindretalskulturer på subregionalt plan; mener, at disse subregionale enheder nemt kan udvikle sig til permanente isolerede enklaver med dyb fattigdom selv i regioner, der ikke nødvendigvis ligger under det statistiske gennemsnit; bemærker, at der bør gøres en koncentreret indsats for at udvikle disse subregionale enheder;

| 47. | glæder sig over, at der i nogle medlemsstater for første gang også på nationalt plan er udarbejdet et operationelt program (OP) omfattende alle målområder for ESF for støtteperioden 2007-2013; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over, at der i nogle medlemsstater for første gang også på nationalt plan er udarbejdet et operationelt program (OP) omfattende alle målområder for ESF for støtteperioden 2007-2013;

| 48. | understreger, at de uvurderlige erfaringer fra fællesskabsinitiativet EQUAL stadig er relevante i dag, navnlig vedrørende kombinationen af lokale og regionale foranstaltninger og udvekslingen af bedste praksis i hele EU; |
| --- | --- |

48.

understreger, at de uvurderlige erfaringer fra fællesskabsinitiativet EQUAL stadig er relevante i dag, navnlig vedrørende kombinationen af lokale og regionale foranstaltninger og udvekslingen af bedste praksis i hele EU;

| 49. | henviser til de synergier, der kan opnås gennem en integreret lokal og regional tilgang, navnlig gennem en sammenknytning af ESF og EFRU, og kræver fælles regler om støtteberettigelse, og øgede muligheder for og lettere krydsfinansiering mellem begge fonde med henblik på en integreret udviklingsplanlægning; støtter indførelsen af en mulighed for operationelle programmer fra flere fonde, der yderligere vil fremme integrerende tilgange; kræver endvidere, at der opnås bedre synergi mellem EUF og EFRU; |
| --- | --- |

49.

henviser til de synergier, der kan opnås gennem en integreret lokal og regional tilgang, navnlig gennem en sammenknytning af ESF og EFRU, og kræver fælles regler om støtteberettigelse, og øgede muligheder for og lettere krydsfinansiering mellem begge fonde med henblik på en integreret udviklingsplanlægning; støtter indførelsen af en mulighed for operationelle programmer fra flere fonde, der yderligere vil fremme integrerende tilgange; kræver endvidere, at der opnås bedre synergi mellem EUF og EFRU;

| 50. | kræver for at øge synergien ved øget integration af sektorpolitikker (transport, energi, forskning, miljø, uddannelse) i samhørigheds- og strukturpolitikken, at der opnås mere effektivitet og bedre koordinering mellem strukturfondene, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og rammeprogrammerne for forskning og udvikling; foreslår, at programmering for flere fonde kunne bidrage til en mere integreret metode og øge effektiviteten mellem disse forskellige fonde; mener, at nationale og regionale udviklingspartnerskaber er et hensigtsmæssigt instrument til at samle de forskellige politikker; understreger i denne forbindelse behovet for at fastsætte klare målsætninger og at vurdere, hvorvidt målene er nået i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

50.

kræver for at øge synergien ved øget integration af sektorpolitikker (transport, energi, forskning, miljø, uddannelse) i samhørigheds- og strukturpolitikken, at der opnås mere effektivitet og bedre koordinering mellem strukturfondene, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og rammeprogrammerne for forskning og udvikling; foreslår, at programmering for flere fonde kunne bidrage til en mere integreret metode og øge effektiviteten mellem disse forskellige fonde; mener, at nationale og regionale udviklingspartnerskaber er et hensigtsmæssigt instrument til at samle de forskellige politikker; understreger i denne forbindelse behovet for at fastsætte klare målsætninger og at vurdere, hvorvidt målene er nået i medlemsstaterne;

| 51. | foreslår, at forsknings- og udviklingspolitikken målrettes territorialt; understreger derfor betydningen af, at samhørigheds-, forsknings- og innovationspolitikken tilpasses de forskellige regioners specifikke behov, mener, at øget inddragelse af regionale og lokale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af regionale udviklingsfonde og forsknings- innovationsprogrammer er afgørende i betragtning af, at det er umuligt at anvende den samme udviklingsstrategi for alle regioner |
| --- | --- |

51.

foreslår, at forsknings- og udviklingspolitikken målrettes territorialt; understreger derfor betydningen af, at samhørigheds-, forsknings- og innovationspolitikken tilpasses de forskellige regioners specifikke behov, mener, at øget inddragelse af regionale og lokale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af regionale udviklingsfonde og forsknings- innovationsprogrammer er afgørende i betragtning af, at det er umuligt at anvende den samme udviklingsstrategi for alle regioner

| 52. | kræver en fælles strategiramme for EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, rammeprogrammerne, ELFUL og EFF for støtteperioden efter 2013; mener, at modellen for en ensartet reguleringstilgang (forvaltning, støtteberettigelse, revision, rapporteringsforskrifter) skal styrkes yderligere ved hjælp af en fælles rammeforordning; fremhæver i denne forbindelse betydningen af, at forskellige fonde arbejder problemfrit sammen for at opnå resultater; opfordrer Kommissionen til at foretage tilpasninger i overensstemmelse hermed, for at de relevante fonde, når det er muligt, kan supplere hinanden; |
| --- | --- |

52.

kræver en fælles strategiramme for EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, rammeprogrammerne, ELFUL og EFF for støtteperioden efter 2013; mener, at modellen for en ensartet reguleringstilgang (forvaltning, støtteberettigelse, revision, rapporteringsforskrifter) skal styrkes yderligere ved hjælp af en fælles rammeforordning; fremhæver i denne forbindelse betydningen af, at forskellige fonde arbejder problemfrit sammen for at opnå resultater; opfordrer Kommissionen til at foretage tilpasninger i overensstemmelse hermed, for at de relevante fonde, når det er muligt, kan supplere hinanden;

| 53. | kræver, at Rådet og Parlamentet vedtager en ny fælles strategisk ramme i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure på grundlag af EUF-traktatens artikel 177; |
| --- | --- |

53.

kræver, at Rådet og Parlamentet vedtager en ny fælles strategisk ramme i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure på grundlag af EUF-traktatens artikel 177;

| 54. | anser det for nødvendigt, at Den Europæiske Socialfond integreres i den fælles strategiske ramme, idet den dog bevarer sine egne forvaltningsregler og -bestemmelser, og det sikres, at den tildeles tilstrækkelige bevillinger; opfordrer Kommissionen til at styrke ESF's rolle, højne fondens profil og forenkle dens budgetkontrol ved at fastlægge enkle og effektive samarbejdsprocedurer mellem forvaltningsmyndighederne og afdelingerne for budgetkontrol; |
| --- | --- |

54.

anser det for nødvendigt, at Den Europæiske Socialfond integreres i den fælles strategiske ramme, idet den dog bevarer sine egne forvaltningsregler og -bestemmelser, og det sikres, at den tildeles tilstrækkelige bevillinger; opfordrer Kommissionen til at styrke ESF's rolle, højne fondens profil og forenkle dens budgetkontrol ved at fastlægge enkle og effektive samarbejdsprocedurer mellem forvaltningsmyndighederne og afdelingerne for budgetkontrol;

| 55. | opfordrer i denne forbindelse til genintegreringen af regionalt baserede ELFUL (eksisterende støttesøjle 3 og 4); er dog modstander af muligheden for, at denne reintegration kunne føre til en reduktion i budgetterne for EFRU og ELFUL; kræver bindende regler for medlemsstaterne og regionerne for at skabe ensartede forvaltningsstrukturer for EU-strukturfondene og de regionale programmer til udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

55.

opfordrer i denne forbindelse til genintegreringen af regionalt baserede ELFUL (eksisterende støttesøjle 3 og 4); er dog modstander af muligheden for, at denne reintegration kunne føre til en reduktion i budgetterne for EFRU og ELFUL; kræver bindende regler for medlemsstaterne og regionerne for at skabe ensartede forvaltningsstrukturer for EU-strukturfondene og de regionale programmer til udvikling af landdistrikterne;

| 56. | kræver en revision af forordningen om grænseoverskridende samarbejde ved ydre grænser og den nuværende ENPI for at integrere disse fonde i mål 3 for europæisk territorialt samarbejde; |
| --- | --- |

56.

kræver en revision af forordningen om grænseoverskridende samarbejde ved ydre grænser og den nuværende ENPI for at integrere disse fonde i mål 3 for europæisk territorialt samarbejde;

| 57. | glæder sig over sigtet med de udviklings- og investeringspartnerskaber mellem EU og medlemsstaterne, som Kommissionen har foreslået i stedet for de tidligere nationale strategiske referencerammer, som blev udarbejdet af de enkelte medlemsstater; opfordrer i denne sammenhæng til fastlæggelse af investeringsprioriteter til gennemførelse af Europa 2020-strategien og yderligere samhørighedspolitiske målsætninger; mener, at det er nødvendigt med en snarlig afklaring af ansvarsfordelingen mellem de forskellige forvaltningsniveauer, og kræver, at de nationale, regionale og lokale kompetencer bibeholdes i overensstemmelse med nærhedsprincippet; kræver et klart tilsagn om at inddrage alle partnere på hensigtsmæssig vis i udviklings- og investeringspartnerskabsaftalerne; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over sigtet med de udviklings- og investeringspartnerskaber mellem EU og medlemsstaterne, som Kommissionen har foreslået i stedet for de tidligere nationale strategiske referencerammer, som blev udarbejdet af de enkelte medlemsstater; opfordrer i denne sammenhæng til fastlæggelse af investeringsprioriteter til gennemførelse af Europa 2020-strategien og yderligere samhørighedspolitiske målsætninger; mener, at det er nødvendigt med en snarlig afklaring af ansvarsfordelingen mellem de forskellige forvaltningsniveauer, og kræver, at de nationale, regionale og lokale kompetencer bibeholdes i overensstemmelse med nærhedsprincippet; kræver et klart tilsagn om at inddrage alle partnere på hensigtsmæssig vis i udviklings- og investeringspartnerskabsaftalerne;

| 58. | støtter fastholdelsen i de operationelle programmer som vigtigt instrument, der skal omsætte de strategiske dokumenter til konkrete investeringsprioriteter; kræver i denne sammenhæng nogle klare og målbare målsætninger; |
| --- | --- |

58.

støtter fastholdelsen i de operationelle programmer som vigtigt instrument, der skal omsætte de strategiske dokumenter til konkrete investeringsprioriteter; kræver i denne sammenhæng nogle klare og målbare målsætninger;

| 59. | opfordrer til, at det gøres obligatorisk, at de regionale og lokale myndigheder og foreninger i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters forfatningsmæssige og institutionelle ordninger og på en struktureret og systematisk måde inddrages i alle faser af gennemførelsen af samhørighedspolitikken (strategisk planlægning, udformning af og forhandlinger om udviklings og investeringspartnerskabsaftaler og operationelle programmer, tilsyn og evaluering); mener, at der er behov for tilsvarende formuleringer inden for strukturfondsforordningerne; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til, at det gøres obligatorisk, at de regionale og lokale myndigheder og foreninger i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters forfatningsmæssige og institutionelle ordninger og på en struktureret og systematisk måde inddrages i alle faser af gennemførelsen af samhørighedspolitikken (strategisk planlægning, udformning af og forhandlinger om udviklings og investeringspartnerskabsaftaler og operationelle programmer, tilsyn og evaluering); mener, at der er behov for tilsvarende formuleringer inden for strukturfondsforordningerne;

| 60. | mener, at en fremtidig strategi for anvendelsen af midlerne vil blive mest effektiv, hvis den involverer de regionale og lokale forvaltningsniveauer, som har mulighed for at tilpasse de strategiske målsætninger til de lokale forhold, bl.a. gennem en struktureret dialog med samtlige berørte parter; |
| --- | --- |

60.

mener, at en fremtidig strategi for anvendelsen af midlerne vil blive mest effektiv, hvis den involverer de regionale og lokale forvaltningsniveauer, som har mulighed for at tilpasse de strategiske målsætninger til de lokale forhold, bl.a. gennem en struktureret dialog med samtlige berørte parter;

| 61. | støtter systemet med tematisk prioritering, som Kommissionen har foreslået; påpeger, jo lavere medlemsstaternes eller regionernes udviklingsniveau er, des mere omfattende skal en sådan prioriteringsliste være, idet der skal tages hensyn til de specifikke regionale udviklingsbehov, samtidig med at det sikres, at denne tematiske tilgang for programmeringen af struktur- og samhørighedsfondene ikke kan finde sted på bekostning af den integrerede stedsbaserede tilgang; |
| --- | --- |

61.

støtter systemet med tematisk prioritering, som Kommissionen har foreslået; påpeger, jo lavere medlemsstaternes eller regionernes udviklingsniveau er, des mere omfattende skal en sådan prioriteringsliste være, idet der skal tages hensyn til de specifikke regionale udviklingsbehov, samtidig med at det sikres, at denne tematiske tilgang for programmeringen af struktur- og samhørighedsfondene ikke kan finde sted på bekostning af den integrerede stedsbaserede tilgang;

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til i tilfælde af, at der fastsættes visse obligatoriske prioriteringer for alle medlemsstater, blandt deres prioriteringer at medtage innovation, infrastruktur, transport og ressourceforvaltning, men mener, at der bør være et vist råderum for at tage hensyn til programmernes omfang, referencescenariet i hver region og de resultater, der skal opnås, så disse prioriteret kan skræddersys til hver regions specifikke behov; understreger i denne forbindelse, at innovation skal fortolkes bredt i overensstemmelse med flagskibsinitiativet Innovation i EU; bemærker, at SMV'er den største kilde til arbejdspladser i EU og grobund for forretningsideer; understreger, at støtten til SMV'er skal fortsættes og styrkes som følge af deres centrale rolle i forbindelse med gennemførelsen af Europa 2020-strategien; understreger, at der i forbindelse med Innovation i EU skal anvendes en bred fortolkning af begrebet innovation, mens SMV'erne fortsat skal have let adgang til finansiering; understreger, at der skal være muligt at foreslå og gennemføre yderligere prioriteringer på frivillig basis og i overensstemmelse med nærhedsprincippet; kræver, at energi, uddannelse og bekæmpelse af fattigdom integreres i de foreslåede prioriteringer; |
| --- | --- |

62.

opfordrer medlemsstaterne til i tilfælde af, at der fastsættes visse obligatoriske prioriteringer for alle medlemsstater, blandt deres prioriteringer at medtage innovation, infrastruktur, transport og ressourceforvaltning, men mener, at der bør være et vist råderum for at tage hensyn til programmernes omfang, referencescenariet i hver region og de resultater, der skal opnås, så disse prioriteret kan skræddersys til hver regions specifikke behov; understreger i denne forbindelse, at innovation skal fortolkes bredt i overensstemmelse med flagskibsinitiativet Innovation i EU; bemærker, at SMV'er den største kilde til arbejdspladser i EU og grobund for forretningsideer; understreger, at støtten til SMV'er skal fortsættes og styrkes som følge af deres centrale rolle i forbindelse med gennemførelsen af Europa 2020-strategien; understreger, at der i forbindelse med Innovation i EU skal anvendes en bred fortolkning af begrebet innovation, mens SMV'erne fortsat skal have let adgang til finansiering; understreger, at der skal være muligt at foreslå og gennemføre yderligere prioriteringer på frivillig basis og i overensstemmelse med nærhedsprincippet; kræver, at energi, uddannelse og bekæmpelse af fattigdom integreres i de foreslåede prioriteringer;

| 63. | kræver, at forsinkelser i forbindelse med programstarten undgås, og at beslutnings- og evalueringsprocesserne principielt fremskyndes; understreger, at dette er særdeles vigtigt navnlig for små og mellemstore virksomheder; kræver i denne forbindelse en forbedring af det tekniske udstyr, som de relevante forvaltninger har til rådighed, og af deres indbyrdes samarbejde, en formindskelse af offentliggørelsespligten og en betydelig forkortelse af udbuds- og tilbudsfristerne; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt pilotområder kan oprettes for at afprøve nye forordninger i begrænset omfang, inden de finder anvendelse på resten af regionerne for at finde frem til mulige problemer i forbindelse med gennemførelsen; |
| --- | --- |

63.

kræver, at forsinkelser i forbindelse med programstarten undgås, og at beslutnings- og evalueringsprocesserne principielt fremskyndes; understreger, at dette er særdeles vigtigt navnlig for små og mellemstore virksomheder; kræver i denne forbindelse en forbedring af det tekniske udstyr, som de relevante forvaltninger har til rådighed, og af deres indbyrdes samarbejde, en formindskelse af offentliggørelsespligten og en betydelig forkortelse af udbuds- og tilbudsfristerne; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt pilotområder kan oprettes for at afprøve nye forordninger i begrænset omfang, inden de finder anvendelse på resten af regionerne for at finde frem til mulige problemer i forbindelse med gennemførelsen;

Incitamenter, konditionalitet, resultatorientering, samfinansiering og finansieringsoptioner

| 64. | opfordrer til, at støtte i medfør af udviklings- og investeringspartnerskabsaftaler gøre afhængig at visse specifikke tilsagn, som fastsættes på forhånd gennem en dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne; mener, at sådanne forhåndsbetingelser skal omfatte krav til medlemsstaterne om at gennemføre reformer til sikring af, at midlerne anvendelse effektivt på områder, der direkte falder ind under samhørighedspolitikken, at medlemsstaterne om nødvendigt skal opfordrer til at gøre det, og at støtten skal gøres afhængig af sådanne betingelser; opfordrer til, at dem, der er involveret i forvaltningen af operationelle programmer, skal have mulighed for at påvirke konditionaliteten; mener, at det vil være rimeligt blandt disse betingelser at inddrage en fuldstændig gennemførelse af gældende EU-lovgivning (f.eks. prisregulering, udbud, transport, miljø og sundhed) for således at kunne forhindre uregelmæssigheder og sikre effektiviteten; afviser dog krav om, at medlemsstaterne skal gennemføre grundlæggende sociale og økonomiske reformer; mener, at alle betingelser fuldt ud bør respektere nærheds- og partnerskabsprincippet; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til, at støtte i medfør af udviklings- og investeringspartnerskabsaftaler gøre afhængig at visse specifikke tilsagn, som fastsættes på forhånd gennem en dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne; mener, at sådanne forhåndsbetingelser skal omfatte krav til medlemsstaterne om at gennemføre reformer til sikring af, at midlerne anvendelse effektivt på områder, der direkte falder ind under samhørighedspolitikken, at medlemsstaterne om nødvendigt skal opfordrer til at gøre det, og at støtten skal gøres afhængig af sådanne betingelser; opfordrer til, at dem, der er involveret i forvaltningen af operationelle programmer, skal have mulighed for at påvirke konditionaliteten; mener, at det vil være rimeligt blandt disse betingelser at inddrage en fuldstændig gennemførelse af gældende EU-lovgivning (f.eks. prisregulering, udbud, transport, miljø og sundhed) for således at kunne forhindre uregelmæssigheder og sikre effektiviteten; afviser dog krav om, at medlemsstaterne skal gennemføre grundlæggende sociale og økonomiske reformer; mener, at alle betingelser fuldt ud bør respektere nærheds- og partnerskabsprincippet;

| 65. | mener, at nye betingelser ikke må føre til øgede administrative byrder for de berørte aktører; tilskynder til udvikling af konsekvente, standardiserede konditionalitetsordninger for både EFRU og ESF, der skal kunne vurderes objektivt; |
| --- | --- |

65.

mener, at nye betingelser ikke må føre til øgede administrative byrder for de berørte aktører; tilskynder til udvikling af konsekvente, standardiserede konditionalitetsordninger for både EFRU og ESF, der skal kunne vurderes objektivt;

| 66. | mener, at Kommissionen skal være ansvarlig for fastsættelsen af betingelser og kontrollen med deres gennemførelse, og foreslår tilsvarende handlingsplaner for medlemsstaterne og regionerne; |
| --- | --- |

66.

mener, at Kommissionen skal være ansvarlig for fastsættelsen af betingelser og kontrollen med deres gennemførelse, og foreslår tilsvarende handlingsplaner for medlemsstaterne og regionerne;

| 67. | glæder sig over Kommissionens forslag om at gøre samhørighedspolitikken mere resultatorienteret gennem en forudgående fastsættelse af hensigtsmæssige mål og indikatorer; understreger, at der kun må være tale om nogle få, klart definerede og målbare indikatorer, som skal stå i direkte effektmæssig forbindelse til støtten og skal kunne aftales i samarbejde mellem regionerne eller medlemsstaterne; mener imidlertid, at alle de foreslåede instrumenter og kriterier til at måle resultater stadig bør have en kvalitativ vision for programmerne; |
| --- | --- |

67.

glæder sig over Kommissionens forslag om at gøre samhørighedspolitikken mere resultatorienteret gennem en forudgående fastsættelse af hensigtsmæssige mål og indikatorer; understreger, at der kun må være tale om nogle få, klart definerede og målbare indikatorer, som skal stå i direkte effektmæssig forbindelse til støtten og skal kunne aftales i samarbejde mellem regionerne eller medlemsstaterne; mener imidlertid, at alle de foreslåede instrumenter og kriterier til at måle resultater stadig bør have en kvalitativ vision for programmerne;

| 68. | mener, at indikatorerne for fastsættelse af regionale tilskud fra strukturfondene og Samhørighedsfonden skal baseres på Eurostats nyeste statistiske data, for at man fuldt ud kan tage hensyn til krisens økonomiske og sociale følger for regionerne; |
| --- | --- |

68.

mener, at indikatorerne for fastsættelse af regionale tilskud fra strukturfondene og Samhørighedsfonden skal baseres på Eurostats nyeste statistiske data, for at man fuldt ud kan tage hensyn til krisens økonomiske og sociale følger for regionerne;

| 69. | opfordrer til, at ESF's effektivitet øges via mere resultatorienterede foranstaltninger, og anser det i dette øjemed for nødvendigt med en forudgående fastsættelse af klare og målbare mål og resultatindikatorer, der har direkte relevans for formålet med støtten, og som navnlig måler gode resultater i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse samt integration i beskæftigelse af høj kvalitet; mener, at interessenter på alle forvaltningsniveauer skal inddrages i fastsættelsen af disse mål og indikatorer, og at sidstnævnte bør defineres klart i god tid, inden finansieringen stilles til rådighed, således at både medlemsstaterne og Kommissionen kan vurdere de opnåede resultater og anvende erfaringerne under den næste planlægningsfase; støtter Kommissionens forslag om at knytte forudgående betingelser til tildelingen af ESF-midler, herunder en forhåndsbetingelse om implementering af EU-lovgivning og EU-mål, som er absolut nødvendige for, at ESF-foranstaltninger kan give vellykkede resultater, samt strukturreformer og tilstrækkelige kapaciteter i forvaltningerne; understreger, at resultatorientering ikke må føre til, at mindre projektledere stilles ringere, og at der ikke må opstå nye adgangshindringer eller risici for disse; |
| --- | --- |

69.

opfordrer til, at ESF's effektivitet øges via mere resultatorienterede foranstaltninger, og anser det i dette øjemed for nødvendigt med en forudgående fastsættelse af klare og målbare mål og resultatindikatorer, der har direkte relevans for formålet med støtten, og som navnlig måler gode resultater i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse samt integration i beskæftigelse af høj kvalitet; mener, at interessenter på alle forvaltningsniveauer skal inddrages i fastsættelsen af disse mål og indikatorer, og at sidstnævnte bør defineres klart i god tid, inden finansieringen stilles til rådighed, således at både medlemsstaterne og Kommissionen kan vurdere de opnåede resultater og anvende erfaringerne under den næste planlægningsfase; støtter Kommissionens forslag om at knytte forudgående betingelser til tildelingen af ESF-midler, herunder en forhåndsbetingelse om implementering af EU-lovgivning og EU-mål, som er absolut nødvendige for, at ESF-foranstaltninger kan give vellykkede resultater, samt strukturreformer og tilstrækkelige kapaciteter i forvaltningerne; understreger, at resultatorientering ikke må føre til, at mindre projektledere stilles ringere, og at der ikke må opstå nye adgangshindringer eller risici for disse;

| 70. | mener, at offentlig og privat samfinansiering er et af samhørighedspolitikkens grundlæggende principper; opfordrer til, at loftet over EU's bidrag tages op til revision, så det i højere grad følger det regionale udviklingsniveau, den europæiske merværdi og typen af foranstaltninger, og øges eller sænkes i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

70.

mener, at offentlig og privat samfinansiering er et af samhørighedspolitikkens grundlæggende principper; opfordrer til, at loftet over EU's bidrag tages op til revision, så det i højere grad følger det regionale udviklingsniveau, den europæiske merværdi og typen af foranstaltninger, og øges eller sænkes i overensstemmelse hermed;

| 71. | opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at være forudseende, når de planlægger samfinansieringsbevillinger og styrke dem ved hjælp af finansieringsteknikker; |
| --- | --- |

71.

opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at være forudseende, når de planlægger samfinansieringsbevillinger og styrke dem ved hjælp af finansieringsteknikker;

| 72. | opfordrer til, at der i forbindelse med den direkte virksomhedsstøtte tages hensyn til, at samhørighedsmidler i højere grad inddrives af virksomheder og navnlig store selskaber, som allerede har truffet afgørelse om åbning af en produktionsenhed på et givet sted, end de påvirker en sådan afgørelse (dødvægtseffekt), og kræver derfor, at direkte støtte til private virksomheder fokuseres på investeringer i forskning og udvikling eller i højere grad end hidtil at tilbyde denne indirekte via infrastrukturstøtte; opfordrer derudover til indføjelse af klare bestemmelser i den generelle strukturforordning, som udelukker tildeling af EU-midler til udflytninger inden for EU, samt en væsentlig tærsklen for udløsning af en kontrol med af sådanne investeringer, idet store selskaber skal udelukkes fra direkte støtte og der skal fastsættes en minimumsgrænse på 10 år for driftens varighed; |
| --- | --- |

72.

opfordrer til, at der i forbindelse med den direkte virksomhedsstøtte tages hensyn til, at samhørighedsmidler i højere grad inddrives af virksomheder og navnlig store selskaber, som allerede har truffet afgørelse om åbning af en produktionsenhed på et givet sted, end de påvirker en sådan afgørelse (dødvægtseffekt), og kræver derfor, at direkte støtte til private virksomheder fokuseres på investeringer i forskning og udvikling eller i højere grad end hidtil at tilbyde denne indirekte via infrastrukturstøtte; opfordrer derudover til indføjelse af klare bestemmelser i den generelle strukturforordning, som udelukker tildeling af EU-midler til udflytninger inden for EU, samt en væsentlig tærsklen for udløsning af en kontrol med af sådanne investeringer, idet store selskaber skal udelukkes fra direkte støtte og der skal fastsættes en minimumsgrænse på 10 år for driftens varighed;

| 73. | anerkender de nye finansieringsinstrumenters løftestangseffekt og mobiliseringspotentiale, støtter generelt en stærkere lånefinansiering og kræver udvidelsen af revolverende finansieringsinstrumenter til de støtteberettigede områder, som har vist sig at være hensigtsmæssige; opfordrer til, at procedurerne forenkles med henblik herpå, og til, at der skabes større retssikkerhed under hele støtteperioden og oprettes et EU-register, som viser, hvilke projekter der er givet lån til, og hvilke projekter, der er ydet støtte til; opfordrer til, at det sikres, at instrumenterne er fleksible, så de forbliver levedygtige og gennemførlige i alle regioner og byer; mener, at ansvaret for anvendelsen af midlerne på nationalt niveau eller. projektniveau senest skal overdrages efter en støtteperiode; påpeger, at det ikke er alle medlemsstater der har vedtaget en decentral tilgang i indeværende periode for så vidt angår finansielle instrumenter som f.eks. JESSICA; understreger behovet for, at byerne har direkte adgang; |
| --- | --- |

73.

anerkender de nye finansieringsinstrumenters løftestangseffekt og mobiliseringspotentiale, støtter generelt en stærkere lånefinansiering og kræver udvidelsen af revolverende finansieringsinstrumenter til de støtteberettigede områder, som har vist sig at være hensigtsmæssige; opfordrer til, at procedurerne forenkles med henblik herpå, og til, at der skabes større retssikkerhed under hele støtteperioden og oprettes et EU-register, som viser, hvilke projekter der er givet lån til, og hvilke projekter, der er ydet støtte til; opfordrer til, at det sikres, at instrumenterne er fleksible, så de forbliver levedygtige og gennemførlige i alle regioner og byer; mener, at ansvaret for anvendelsen af midlerne på nationalt niveau eller. projektniveau senest skal overdrages efter en støtteperiode; påpeger, at det ikke er alle medlemsstater der har vedtaget en decentral tilgang i indeværende periode for så vidt angår finansielle instrumenter som f.eks. JESSICA; understreger behovet for, at byerne har direkte adgang;

| 74. | understreger, at direkte støtte altid skal forblive en mulighed, og at det skal være op til de lokale aktører at anvende det egnede finansieringsmix i overensstemmelse med de regionale krav; |
| --- | --- |

74.

understreger, at direkte støtte altid skal forblive en mulighed, og at det skal være op til de lokale aktører at anvende det egnede finansieringsmix i overensstemmelse med de regionale krav;

| 75. | mener, at EIB skal spille en større rolle i forbindelse med finansieringen af TEN-infrastrukturerne; opfordrer til at der lægges større vægt på offentlig-private partnerskaber, der hviler i sig selv; mener, at Europa-Parlamentet principielt har et stort ansvar for at sikre åbenheden i den forbindelse og i forbindelse med beslutningstagning og tilsyn; |
| --- | --- |

75.

mener, at EIB skal spille en større rolle i forbindelse med finansieringen af TEN-infrastrukturerne; opfordrer til at der lægges større vægt på offentlig-private partnerskaber, der hviler i sig selv; mener, at Europa-Parlamentet principielt har et stort ansvar for at sikre åbenheden i den forbindelse og i forbindelse med beslutningstagning og tilsyn;

| 76. | glæder sig over det effektive samarbejde mellem EIB og Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af tre fælles initiativer - JESSICA, JEREMIE og JASMINE - som forventes at øge samhørighedspolitikkens effektivitet og gennemslagskraft samt forbedre strukturfondenes funktion; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med aktivt at vedtage fælles initiativer sammen med EIB, navnlig inden for samhørighedspolitikken og med henblik på at sikre finansiel støtte til SMV'er; |
| --- | --- |

76.

glæder sig over det effektive samarbejde mellem EIB og Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af tre fælles initiativer - JESSICA, JEREMIE og JASMINE - som forventes at øge samhørighedspolitikkens effektivitet og gennemslagskraft samt forbedre strukturfondenes funktion; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med aktivt at vedtage fælles initiativer sammen med EIB, navnlig inden for samhørighedspolitikken og med henblik på at sikre finansiel støtte til SMV'er;

| 77. | anser globaltilskuddene på sub-regionalt plan som et egnet instrument til udvikling af uafhængige innovationsstrategier i overensstemmelse med de europæiske regionalpolitiske målsætninger; |
| --- | --- |

77.

anser globaltilskuddene på sub-regionalt plan som et egnet instrument til udvikling af uafhængige innovationsstrategier i overensstemmelse med de europæiske regionalpolitiske målsætninger;

| 78. | afviser indførelsen af kvoter eller betingelser for globaltilskud, eftersom sådanne kan være i strid med fastsættelsen af overordnede prioriteter, der er skræddersyet til regionernes behov; |
| --- | --- |

78.

afviser indførelsen af kvoter eller betingelser for globaltilskud, eftersom sådanne kan være i strid med fastsættelsen af overordnede prioriteter, der er skræddersyet til regionernes behov;

Budget, finans forvaltning, reduktion af bureaukrati, budgetdisciplin og finanskontrol

| 79. | mener, at programperioden på syv år har vist sit værd for så vidt angår samhørighedspolitikken og bør bibeholdes mindst indtil udløbet af den næste planlægningsperiode (2020); kræver dog et system til en hurtigere strategisk nytænkning af udgangsbetingelserne, så EU kan reagere hurtigere og mere fleksibelt på ekstraordinære begivenheder (finanskrise, energikrise, naturkatastrofer); |
| --- | --- |

79.

mener, at programperioden på syv år har vist sit værd for så vidt angår samhørighedspolitikken og bør bibeholdes mindst indtil udløbet af den næste planlægningsperiode (2020); kræver dog et system til en hurtigere strategisk nytænkning af udgangsbetingelserne, så EU kan reagere hurtigere og mere fleksibelt på ekstraordinære begivenheder (finanskrise, energikrise, naturkatastrofer);

| 80. | understreger, at EU-budgettet med den nuværende struktur og de eksisterende bevillingsbestemmelser bakket op af de gældende fondsforordninger har vist sit værd med henblik på gennemførelsen af samhørigheds- og strukturpolitikken, hvorfor der kun skal foretages ændringer på de steder, hvor procesforløbene ikke har givet positive resultater, eller hvor eksisterende ordninger er i modstrid med finansforordningen; støtter i den forbindelse Kommissionens forslag om en harmonisering af bestemmelserne for alle bevillinger, som er afsat til regionalpolitikken; kræver, at alle ændringer - uanset hvor små de er - af de etablerede og anerkendte strukturer skal gennemføres med yderste forsigtighed for at undgå mangler og usikkerhed hos de nationale og regionale administrative organer og en øget byrde for modtagerne, navnlig modtagere med små strukturer og begrænset kapacitet; |
| --- | --- |

80.

understreger, at EU-budgettet med den nuværende struktur og de eksisterende bevillingsbestemmelser bakket op af de gældende fondsforordninger har vist sit værd med henblik på gennemførelsen af samhørigheds- og strukturpolitikken, hvorfor der kun skal foretages ændringer på de steder, hvor procesforløbene ikke har givet positive resultater, eller hvor eksisterende ordninger er i modstrid med finansforordningen; støtter i den forbindelse Kommissionens forslag om en harmonisering af bestemmelserne for alle bevillinger, som er afsat til regionalpolitikken; kræver, at alle ændringer - uanset hvor små de er - af de etablerede og anerkendte strukturer skal gennemføres med yderste forsigtighed for at undgå mangler og usikkerhed hos de nationale og regionale administrative organer og en øget byrde for modtagerne, navnlig modtagere med små strukturer og begrænset kapacitet;

| 81. | mener, at det er muligt at integrere Europa 2020-målsætningerne i de eksisterende mål- og fondstrukturer og budgetposter; afviser en opdeling af EU-budgettet i de teoretiske vækstbegreber "smart", "inklusiv" eller "bæredygtig" og enhver anden form for opsplitning af samhørighedspolitikken i forskellige budgetkapitler; mener, at denne politik bør have sit eget kapitel i budgettet; |
| --- | --- |

81.

mener, at det er muligt at integrere Europa 2020-målsætningerne i de eksisterende mål- og fondstrukturer og budgetposter; afviser en opdeling af EU-budgettet i de teoretiske vækstbegreber "smart", "inklusiv" eller "bæredygtig" og enhver anden form for opsplitning af samhørighedspolitikken i forskellige budgetkapitler; mener, at denne politik bør have sit eget kapitel i budgettet;

| 82. | mener, at samhørigheds- og strukturpolitikken efter 2013 vil være i stand til at yde et endnu større bidrag til en øget og mere bæredygtig udvikling af EU's regioner og bør anses som det afgørende politiske område til gennemførelse af Europa 2020-strategien på tværs af sektorer, og kræver derfor, at der afsættes mindst ligeså store bevillinger; |
| --- | --- |

82.

mener, at samhørigheds- og strukturpolitikken efter 2013 vil være i stand til at yde et endnu større bidrag til en øget og mere bæredygtig udvikling af EU's regioner og bør anses som det afgørende politiske område til gennemførelse af Europa 2020-strategien på tværs af sektorer, og kræver derfor, at der afsættes mindst ligeså store bevillinger;

| 83. | minder om, at Revisionsretten i mange år har rapporteret, at betalinger på området for samhørighed er behæftet med en fejlrate, der overstiger 5 %, men at der dog er tale om et fald på 11 %, som det fremgår af Revisionsrettens årsberetning, i forhold til foregående dechargeprocedure, og at tilsyns- og kontrolsystemerne kun er delvist effektive; opfordrer i øvrigt til tydeliggørelse af metoden til beregning af fejlraten, da forskelle mellem Revisionsrettens og Kommissionens tal medfører forvirring og mistillid til officielle tal; |
| --- | --- |

83.

minder om, at Revisionsretten i mange år har rapporteret, at betalinger på området for samhørighed er behæftet med en fejlrate, der overstiger 5 %, men at der dog er tale om et fald på 11 %, som det fremgår af Revisionsrettens årsberetning, i forhold til foregående dechargeprocedure, og at tilsyns- og kontrolsystemerne kun er delvist effektive; opfordrer i øvrigt til tydeliggørelse af metoden til beregning af fejlraten, da forskelle mellem Revisionsrettens og Kommissionens tal medfører forvirring og mistillid til officielle tal;

| 84. | opfordrer til, at der vedtages strengere regler for overvågning af uregelmæssigheder i forbindelse med anvendelsen af strukturfondene i medlemsstater, som har et stort antal uregelmæssigheder i forbindelse med anvendelsen af støtte fra strukturfondene, og indføres en procedure for systematisk afbrydelse og suspendering af betalinger, så snart der er påvist betydelige funktionelle mangler hos de akkrediterede myndigheder; opfordrer samtidig til, at unødig kontrol i de medlemsstater, som har et tilfredsstillende fondsforvaltningssystem, indstilles; mener, at "tillidskontrakt"-princippet og principperne om "én enkelt revision" så vidt muligt bør gennemføres, hvor det er muligt; |
| --- | --- |

84.

opfordrer til, at der vedtages strengere regler for overvågning af uregelmæssigheder i forbindelse med anvendelsen af strukturfondene i medlemsstater, som har et stort antal uregelmæssigheder i forbindelse med anvendelsen af støtte fra strukturfondene, og indføres en procedure for systematisk afbrydelse og suspendering af betalinger, så snart der er påvist betydelige funktionelle mangler hos de akkrediterede myndigheder; opfordrer samtidig til, at unødig kontrol i de medlemsstater, som har et tilfredsstillende fondsforvaltningssystem, indstilles; mener, at "tillidskontrakt"-princippet og principperne om "én enkelt revision" så vidt muligt bør gennemføres, hvor det er muligt;

| 85. | opfordrer medlemsstaterne eller de offentlige myndigheder til at udpege en myndighed eller et organ, som skal være eneansvarlig for den korrekte forvaltning af strukturfondsmidlerne; |
| --- | --- |

85.

opfordrer medlemsstaterne eller de offentlige myndigheder til at udpege en myndighed eller et organ, som skal være eneansvarlig for den korrekte forvaltning af strukturfondsmidlerne;

| 86. | finder, at de årlige reviderede forvaltningserklæringer fra lederen af det kontor, der administrerer midlerne (betalingskontor/administrativ myndighed) er en hensigtsmæssig måde at styrke indberetnings- og kontrolkæden, og fremhæver, at der er et tvingende behov for, at disse erklæringer er korrekte med hensyn til indhold; kræver derfor et sanktionssystem for urigtige erklæringer; støtter stadig sigtet med nationale revisionserklæringer |
| --- | --- |

86.

finder, at de årlige reviderede forvaltningserklæringer fra lederen af det kontor, der administrerer midlerne (betalingskontor/administrativ myndighed) er en hensigtsmæssig måde at styrke indberetnings- og kontrolkæden, og fremhæver, at der er et tvingende behov for, at disse erklæringer er korrekte med hensyn til indhold; kræver derfor et sanktionssystem for urigtige erklæringer; støtter stadig sigtet med nationale revisionserklæringer

| 87. | opfordrer til, at Kommissionen allerede i den næste programperiode får større ansvar for forbedringen af de nationale forvaltningsprocesser mener i denne forbindelse, at det er bydende nødvendigt med en forenkling og afklaring med hensyn til forvaltningen af støtteprogrammer, især på området for finansiel gennemførelse og finanskontrol; mener således, at Kommissionen skal have ansvaret for at gennemføre akkrediteringsprocesserne for de nationale eller. føderale forvaltnings- og revisionsorganer; mener, at retten til en forenklet og mindre hyppig rapportering bør hænge sammen med en vellykket akkreditering og en lavere fejlkvotient; |
| --- | --- |

87.

opfordrer til, at Kommissionen allerede i den næste programperiode får større ansvar for forbedringen af de nationale forvaltningsprocesser mener i denne forbindelse, at det er bydende nødvendigt med en forenkling og afklaring med hensyn til forvaltningen af støtteprogrammer, især på området for finansiel gennemførelse og finanskontrol; mener således, at Kommissionen skal have ansvaret for at gennemføre akkrediteringsprocesserne for de nationale eller. føderale forvaltnings- og revisionsorganer; mener, at retten til en forenklet og mindre hyppig rapportering bør hænge sammen med en vellykket akkreditering og en lavere fejlkvotient;

| 88. | opfordrer endvidere til, at Kommissionens tilsynsrolle styrkes, ved at der indføres systematisk afbrydelse og suspendering af betalinger, så snart der klart er påvist betydelige og velbegrundede funktionelle mangler hos de akkrediterede myndigheder; opfordrer Kommissionen til også at indføre mere effektive planer for at øge geninddrivelsesraten for fejlagtige betalinger; |
| --- | --- |

88.

opfordrer endvidere til, at Kommissionens tilsynsrolle styrkes, ved at der indføres systematisk afbrydelse og suspendering af betalinger, så snart der klart er påvist betydelige og velbegrundede funktionelle mangler hos de akkrediterede myndigheder; opfordrer Kommissionen til også at indføre mere effektive planer for at øge geninddrivelsesraten for fejlagtige betalinger;

| 89. | opfordrer til en forenkling af kontrolsystemet og en nedskæring af antallet af inspektionsniveauer, samt til en præcisering af Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvarsområder; opfordrer til anvendelse af en inspektionsprocedure med kun ét niveau, hvor medlemsstaterne kontrollere projekterne og Kommissionen kontrollerer medlemsstaternes kontrolsystemer; |
| --- | --- |

89.

opfordrer til en forenkling af kontrolsystemet og en nedskæring af antallet af inspektionsniveauer, samt til en præcisering af Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvarsområder; opfordrer til anvendelse af en inspektionsprocedure med kun ét niveau, hvor medlemsstaterne kontrollere projekterne og Kommissionen kontrollerer medlemsstaternes kontrolsystemer;

| 90. | er af den opfattelse, at der med henblik på at forbedre effektiviteten af de operationelle programmer, bør gøres større brug af konkurrencebaserede procedurer for projektudvælgelse inden for regionerne; |
| --- | --- |

90.

er af den opfattelse, at der med henblik på at forbedre effektiviteten af de operationelle programmer, bør gøres større brug af konkurrencebaserede procedurer for projektudvælgelse inden for regionerne;

| 91. | opfordrer med henblik på en forenkling af forvaltningen til en mere udbredt anvendelse af standardprocedurer med højere standardenhedsomkostninger samt faste fælles omkostninger, hvor en sådan ordning er hensigtsmæssig; kræver, at der tages større hensyn til proportionalitetsprincippet, dvs. at der stilles betydeligt færre rapporterings- og kontrolkrav i forbindelse med gennemførelsen af mindre programmer; |
| --- | --- |

91.

opfordrer med henblik på en forenkling af forvaltningen til en mere udbredt anvendelse af standardprocedurer med højere standardenhedsomkostninger samt faste fælles omkostninger, hvor en sådan ordning er hensigtsmæssig; kræver, at der tages større hensyn til proportionalitetsprincippet, dvs. at der stilles betydeligt færre rapporterings- og kontrolkrav i forbindelse med gennemførelsen af mindre programmer;

| 92. | opfordrer Kommissionen til at holde fast ved en årlig offentlig resultattavle over mangler, der viser utilstrækkelig og/eller forsinket indberetning og offentliggørelse samt uregelmæssigheder, misbrug og bedragerier i forbindelse med anvendelsen af midler fra Samhørighedsfonden; opfordrer til, at disse oplysninger opdeles efter medlemsstat og fond. |
| --- | --- |

92.

opfordrer Kommissionen til at holde fast ved en årlig offentlig resultattavle over mangler, der viser utilstrækkelig og/eller forsinket indberetning og offentliggørelse samt uregelmæssigheder, misbrug og bedragerier i forbindelse med anvendelsen af midler fra Samhørighedsfonden; opfordrer til, at disse oplysninger opdeles efter medlemsstat og fond.

| 93. | er bekymret over, at administrative byrder forhindrer små virksomheder og organisationer i at få adgang til strukturfondsmidler; opfordrer til, at de relevante bestemmelser og den tekniske dokumentation affattes så klart som muligt; |
| --- | --- |

93.

er bekymret over, at administrative byrder forhindrer små virksomheder og organisationer i at få adgang til strukturfondsmidler; opfordrer til, at de relevante bestemmelser og den tekniske dokumentation affattes så klart som muligt;

| 94. | opfordrer til, at der for den nye programmeringsperiode, der også omfatter flerårige programmer, fastsættes årlige regnskabsafslutningsprocedurer; |
| --- | --- |

94.

opfordrer til, at der for den nye programmeringsperiode, der også omfatter flerårige programmer, fastsættes årlige regnskabsafslutningsprocedurer;

| 95. | finder, at det er nødvendigt med mere effektive e-forvaltningsløsninger (harmoniserede formularer)for det samlede gennemførelses- og overvågningssystem; opfordrer Kommissionen til at samordne udvekslingen af erfaringer mellem medlemsstaterne og til, at gennemførelsen samordnes gennem sammenslutninger af administrative myndigheder og revisionsorganer; |
| --- | --- |

95.

finder, at det er nødvendigt med mere effektive e-forvaltningsløsninger (harmoniserede formularer)for det samlede gennemførelses- og overvågningssystem; opfordrer Kommissionen til at samordne udvekslingen af erfaringer mellem medlemsstaterne og til, at gennemførelsen samordnes gennem sammenslutninger af administrative myndigheder og revisionsorganer;

| 96. | understøtter Kommissionens forslag om først at yde udgiftsgodtgørelse til de nationale myndigheder, når det tilsvarende EU-bidrag er blevet udbetalt til modtageren; mener, at dette kan bevirke en fremskyndelse af udbetalingerne og tilskynde til en streng nationale kontrol; henviser dog til, at der kan opstå eventuelle likviditetsproblemer på nationalt eller regionalt plan, og at der således skal findes passende sikringsløsninger; |
| --- | --- |

96.

understøtter Kommissionens forslag om først at yde udgiftsgodtgørelse til de nationale myndigheder, når det tilsvarende EU-bidrag er blevet udbetalt til modtageren; mener, at dette kan bevirke en fremskyndelse af udbetalingerne og tilskynde til en streng nationale kontrol; henviser dog til, at der kan opstå eventuelle likviditetsproblemer på nationalt eller regionalt plan, og at der således skal findes passende sikringsløsninger;

| 97. | . finder, at Kommissionens opfordring til, at betalinger skal være mere resultatorienterede, er ulogisk, idet resultater kun kan opnås ved at finansiere projekter i første omgang; er bekymret over, at overvågningen formentlig vil være meget bureaukratisk; men anser i bedste fald, at krav, der gør betalinger betinget af en bevist sammenhæng mellem projekterne og Europa 2020-strategien, for mulige |
| --- | --- |

97.

. finder, at Kommissionens opfordring til, at betalinger skal være mere resultatorienterede, er ulogisk, idet resultater kun kan opnås ved at finansiere projekter i første omgang; er bekymret over, at overvågningen formentlig vil være meget bureaukratisk; men anser i bedste fald, at krav, der gør betalinger betinget af en bevist sammenhæng mellem projekterne og Europa 2020-strategien, for mulige

| 98. | finder, at selv om godtgørelsen bør ske, efter at EU-midler er blevet betalt til projekterne, bør modtagerne ikke pålægges yderligere byrder i form af renter, der ikke afspejler den lave risikofaktor for sådanne lån for banker eller andre finansielle institutioner; |
| --- | --- |

98.

finder, at selv om godtgørelsen bør ske, efter at EU-midler er blevet betalt til projekterne, bør modtagerne ikke pålægges yderligere byrder i form af renter, der ikke afspejler den lave risikofaktor for sådanne lån for banker eller andre finansielle institutioner;

| 99. | opfordrer til diversificering af sanktionsordningen, herunder en bonusordning for de medlemsstater, der overholder gennemførelseskravene, navnlig gennem administrative indrømmelser; |
| --- | --- |

99.

opfordrer til diversificering af sanktionsordningen, herunder en bonusordning for de medlemsstater, der overholder gennemførelseskravene, navnlig gennem administrative indrømmelser;

| 100. | minder om, at ESF's særpræg i modsætning til andre strukturfonde er, at fonden er nært knyttet til de målgrupper, den støtter, og at den skal udformes på en måde, der muliggør mange mindre, lokalt baserede projekter; opfordrer til, at medlemsstaterne forpligtes til straks at overføre midlerne til projekterne, således at der ikke opstår problemer for mindre støttemodtagere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med fastlæggelsen af kontrol- og revisionsforpligtelserne at tage hensyn til proportionalitetsprincippet for så vidt angår tid, indsats og finansielle bidrag og til til gavn for projekterne og støttemodtagerne at forenkle procedurerne, begrænse de unødige administrative byrder og fjerne de øvrige hindringer med henblik på at virkeliggøre Den Europæiske Unions målsætninger vedrørende vækst og jobskabelse; opfordrer Kommissionen til at øge valgmulighederne for forvaltningsmyndigheder og støttemodtagere, når det gælder finansieringsmuligheder, og til at foreslå, at det skal være muligt at anvende standardomkostningsmodellen sideløbende med traditionel regnskabsførelse; |
| --- | --- |

100.

minder om, at ESF's særpræg i modsætning til andre strukturfonde er, at fonden er nært knyttet til de målgrupper, den støtter, og at den skal udformes på en måde, der muliggør mange mindre, lokalt baserede projekter; opfordrer til, at medlemsstaterne forpligtes til straks at overføre midlerne til projekterne, således at der ikke opstår problemer for mindre støttemodtagere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med fastlæggelsen af kontrol- og revisionsforpligtelserne at tage hensyn til proportionalitetsprincippet for så vidt angår tid, indsats og finansielle bidrag og til til gavn for projekterne og støttemodtagerne at forenkle procedurerne, begrænse de unødige administrative byrder og fjerne de øvrige hindringer med henblik på at virkeliggøre Den Europæiske Unions målsætninger vedrørende vækst og jobskabelse; opfordrer Kommissionen til at øge valgmulighederne for forvaltningsmyndigheder og støttemodtagere, når det gælder finansieringsmuligheder, og til at foreslå, at det skal være muligt at anvende standardomkostningsmodellen sideløbende med traditionel regnskabsførelse;

| 101. | støtter Kommissionens forslag om, at n+2- og n+3-reglen i visse situationen med undtagelse af førsteårsstøtte eller grænseoverskridende programmer skal anvendes systematisk, eventuelt i forbindelse med fordelingen på medlemsstatsniveau, for at sikre større fleksibilitet, og at enhver undtagelse fra reglen om automatisk frigørelse kun bør afspejle en tilpasning til de administrative byrder, der skyldes nye bestemmelser om strategisk programlægning, resultatorienteret forvaltning og forhåndsbetingelser; støtter endda anvendelsen af en n+3-regel ved grænseoverskridende programmer for at tage højde for den langsommere administrative proces som følge af de sproglige og kulturelle udfordringer, de står over for; mener, at dette vil sikre et afbalanceret forhold mellem investeringer af høj kvalitet og en problemfri og hurtig gennemførelse af programmerne; |
| --- | --- |

101.

støtter Kommissionens forslag om, at n+2- og n+3-reglen i visse situationen med undtagelse af førsteårsstøtte eller grænseoverskridende programmer skal anvendes systematisk, eventuelt i forbindelse med fordelingen på medlemsstatsniveau, for at sikre større fleksibilitet, og at enhver undtagelse fra reglen om automatisk frigørelse kun bør afspejle en tilpasning til de administrative byrder, der skyldes nye bestemmelser om strategisk programlægning, resultatorienteret forvaltning og forhåndsbetingelser; støtter endda anvendelsen af en n+3-regel ved grænseoverskridende programmer for at tage højde for den langsommere administrative proces som følge af de sproglige og kulturelle udfordringer, de står over for; mener, at dette vil sikre et afbalanceret forhold mellem investeringer af høj kvalitet og en problemfri og hurtig gennemførelse af programmerne;

Naboskabs- og udvidelsespolitikker

| 102. | understreger den samhørighedspolitiske betydning af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) i forbindelse med det grænseoverskridende samarbejde med lande uden for Den Europæiske Union; tager de aktuelle problemer med gennemførelsen af programmet til efterretning; er overbevist om, at det i sidste ende vil være nødvendigt at genintegrere de grænseoverskridende ENPI-samarbejdsprogrammer i samhørighedspolitikken; mener, at navnlig infrastrukturforbindelser (transport, energi og miljø) med nabolande kan have positive virkninger for de europæiske grænseregioner; kræver, at ENPI-midlerne i højere grad fokuseres på den strategiske nødvendighed af energiforsyning og transportinfrastrukturer; understreger den rolle makroregioner kan spille i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at etablere bedre synergi mellem EFRU- initiativer, instrumentet til førtiltrædelsesbistand, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF); opfordrer endvidere Kommissionen til at vurdere, om de allerede fungerende strukturer, som findes inden for regionalpolitikken, også kan anvendes på forvaltningen af ENPI |
| --- | --- |

102.

understreger den samhørighedspolitiske betydning af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) i forbindelse med det grænseoverskridende samarbejde med lande uden for Den Europæiske Union; tager de aktuelle problemer med gennemførelsen af programmet til efterretning; er overbevist om, at det i sidste ende vil være nødvendigt at genintegrere de grænseoverskridende ENPI-samarbejdsprogrammer i samhørighedspolitikken; mener, at navnlig infrastrukturforbindelser (transport, energi og miljø) med nabolande kan have positive virkninger for de europæiske grænseregioner; kræver, at ENPI-midlerne i højere grad fokuseres på den strategiske nødvendighed af energiforsyning og transportinfrastrukturer; understreger den rolle makroregioner kan spille i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at etablere bedre synergi mellem EFRU- initiativer, instrumentet til førtiltrædelsesbistand, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF); opfordrer endvidere Kommissionen til at vurdere, om de allerede fungerende strukturer, som findes inden for regionalpolitikken, også kan anvendes på forvaltningen af ENPI

| 103. | understreger derudover EU-udvidelsesprocessens samhørighedsrelevans i forbindelse med instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA), som bl.a. støtter kandidatlandene i forbindelse med den indholdsmæssige og organisatoriske forberedelse af samhørighedsstrukturer; henleder opmærksomheden på problemerne med gennemførelsen i medlemsstaterne; minder om de oprindelige formål med IPA, især dem, der tager sigte på at finansiere kapacitets- og institutionsopbygning og støtte landenes forberedelser til gennemførelsen af EU's samhørighedspolitik med henblik på at forberede kandidatlandene til fuldstændig gennemførelse af den gældende EU-ret på tidspunktet for tiltrædelsen; opfordrer Kommissionen til at identificere problemerne med den måde IPA fungerer i dag; |
| --- | --- |

103.

understreger derudover EU-udvidelsesprocessens samhørighedsrelevans i forbindelse med instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA), som bl.a. støtter kandidatlandene i forbindelse med den indholdsmæssige og organisatoriske forberedelse af samhørighedsstrukturer; henleder opmærksomheden på problemerne med gennemførelsen i medlemsstaterne; minder om de oprindelige formål med IPA, især dem, der tager sigte på at finansiere kapacitets- og institutionsopbygning og støtte landenes forberedelser til gennemførelsen af EU's samhørighedspolitik med henblik på at forberede kandidatlandene til fuldstændig gennemførelse af den gældende EU-ret på tidspunktet for tiltrædelsen; opfordrer Kommissionen til at identificere problemerne med den måde IPA fungerer i dag;

| 104. | gentager sin opfordring til, at Udvalget om Regional Udvikling inddrages i og får en del af ansvaret for den fremtidige udformning af instrumenter; |
| --- | --- |

104.

gentager sin opfordring til, at Udvalget om Regional Udvikling inddrages i og får en del af ansvaret for den fremtidige udformning af instrumenter;

*

* *

| 105. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til lederne af EU's regioner og delstater. |
| --- | --- |

105.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til lederne af EU's regioner og delstater.

---

(1)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 1.

(2)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12.

(3)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19.

(4)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25.

(5)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 79.

(6)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82.

(7)  EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1.

(8)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 275.

(9)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 65.

(10)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 120.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0341,

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0356.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0357.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0286.

(15)  EUT C 166 af 7.6.2011, s. 35.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/38

---

Tirsdag den 5. juli 2011EU's budgetstøtte til udviklingslande

P7_TA(2011)0317

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til udviklingslande i fremtiden (2010/2300(INI))

2013/C 33 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forpligtelserne om bistandens størrelse, bistand til de afrikanske lande syd for Sahara og bistandens kvalitet, der blev indgået på G8-topmødet i Gleneagles i 2005 og på alle efterfølgende G8- og G20-møder, |
| --- | --- |

—

der henviser til forpligtelserne om bistandens størrelse, bistand til de afrikanske lande syd for Sahara og bistandens kvalitet, der blev indgået på G8-topmødet i Gleneagles i 2005 og på alle efterfølgende G8- og G20-møder,

| — | der henviser til årtusindeerklæringen vedtaget af De Forenede Nationer den 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til årtusindeerklæringen vedtaget af De Forenede Nationer den 8. september 2000,

| — | der henviser til Den Europæiske Konsensus om Udvikling (1) og EU's adfærdskodeks for komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitikker (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Konsensus om Udvikling (1) og EU's adfærdskodeks for komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitikker (2),

| — | der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet og Accrahandlingsplanen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet og Accrahandlingsplanen,

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at "Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at "Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene",

| — | der henviser til artikel 25, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (3) ("instrumentet for udviklingssamarbejde"(DCI)), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 25, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (3) ("instrumentet for udviklingssamarbejde"(DCI)),

| — | der henviser til artikel 61, stk. 2, i Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 61, stk. 2, i Cotonouaftalen,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2006 om bistandseffektivitet og korruption i udviklingslandene (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2006 om bistandseffektivitet og korruption i udviklingslandene (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2008 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2008 (5),

| — | der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (6),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 11/2010 om Kommissionens forvaltning af generel budgetstøtte i AVS-stater og lande i Latinamerika og Asien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 11/2010 om Kommissionens forvaltning af generel budgetstøtte i AVS-stater og lande i Latinamerika og Asien,

| — | der henviser til grønbog fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden (KOM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

der henviser til grønbog fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden (KOM(2010)0586),

| — | der henviser til Kommissionens dokument fra 2007 med titlen "Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support", |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens dokument fra 2007 med titlen "Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support",

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra 2008 med titlen "Budget support: The effective way to finance development?", |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra 2008 med titlen "Budget support: The effective way to finance development?",

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om budgetstøtte som middel til at yde officiel udviklingsbistand (ODA) til AVS-landene, |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om budgetstøtte som middel til at yde officiel udviklingsbistand (ODA) til AVS-landene,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Budgetudvalget samt fra Budgetkontroludvalget (A7-0206/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Budgetudvalget samt fra Budgetkontroludvalget (A7-0206/2011),

| A. | der henviser til, at det i henhold til Lissabontraktaten er hovedformålet med EU’s udviklingspolitik at bekæmpe, og på længere sigt udrydde, fattigdommen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i henhold til Lissabontraktaten er hovedformålet med EU’s udviklingspolitik at bekæmpe, og på længere sigt udrydde, fattigdommen,

| B. | der henviser til, at budgetstøtte er blevet et af de vigtigste instrumenter til støtte, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at budgetstøtte er blevet et af de vigtigste instrumenter til støtte,

| C. | der henviser til, at mange donorer betragter generel budgetstøtte og sektorbudgetstøtte som et middel til at fremme partnerlandenes ejerskab over udviklingspolitikken og varige reformprocesser, styrke de nationale kontrolinstitutioner og -systemer og fremme vækst, fattigdomsbekæmpelse og opfyldelsen af udviklingsmål, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mange donorer betragter generel budgetstøtte og sektorbudgetstøtte som et middel til at fremme partnerlandenes ejerskab over udviklingspolitikken og varige reformprocesser, styrke de nationale kontrolinstitutioner og -systemer og fremme vækst, fattigdomsbekæmpelse og opfyldelsen af udviklingsmål,

| D. | der henviser til, at en operationel kapacitetsudvikling er nødvendig for overhovedet i første omgang at kunne skabe de nødvendige forudsætninger for programbaserede foranstaltninger - herunder budgetstøtte eller andre modeller, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en operationel kapacitetsudvikling er nødvendig for overhovedet i første omgang at kunne skabe de nødvendige forudsætninger for programbaserede foranstaltninger - herunder budgetstøtte eller andre modeller,

| E. | der henviser til, at budgetstøtte gør det muligt at afhjælpe visse svagheder i den traditionelle projekttilgang (høje transaktionsomkostninger, ukoordinerede parallelle systemer) og dermed styrke EU-foranstaltningernes sammenhæng og effektivitet som fastlagt i Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at budgetstøtte gør det muligt at afhjælpe visse svagheder i den traditionelle projekttilgang (høje transaktionsomkostninger, ukoordinerede parallelle systemer) og dermed styrke EU-foranstaltningernes sammenhæng og effektivitet som fastlagt i Lissabontraktaten,

| F. | der henviser til, at budgetstøtte bør bidrage til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af bistanden, med særlig henvisning til principperne om ejerskab og harmonisering, da den politiske dialog mellem donorer og modtagere gør det muligt at skræddersy bidrag til de prioriteringer, som lande har sat i deres nationale strategier til bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at budgetstøtte bør bidrage til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af bistanden, med særlig henvisning til principperne om ejerskab og harmonisering, da den politiske dialog mellem donorer og modtagere gør det muligt at skræddersy bidrag til de prioriteringer, som lande har sat i deres nationale strategier til bekæmpelse af fattigdom;

| G. | der henviser til, at den "dynamiske tilgang" i budgetstøttens generelle vilkår fortsat er et meget vigtigt instrument til politisk dialog uanset de risici, Revisionsretten har påpeget i sine rapporter om budgetstøtte, men at budgetstøtte under ingen omstændigheder må betragtes som en "blankocheck", |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den "dynamiske tilgang" i budgetstøttens generelle vilkår fortsat er et meget vigtigt instrument til politisk dialog uanset de risici, Revisionsretten har påpeget i sine rapporter om budgetstøtte, men at budgetstøtte under ingen omstændigheder må betragtes som en "blankocheck",

| H. | der henviser til, at alle de forpligtelser, modtagerlandene indgår over for alle deres partnere, til tider kan vanskeliggøre udnyttelsen, da donorerne somme tider opstiller modstridende betingelser, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at alle de forpligtelser, modtagerlandene indgår over for alle deres partnere, til tider kan vanskeliggøre udnyttelsen, da donorerne somme tider opstiller modstridende betingelser,

| I. | der henviser til, at EU i forbindelse med partnerskabsaftalerne indtil nu i højere grad har beskæftiget sig med krænkelser af menneskerettighederne ("af første generation") end med krænkelser af de sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder ("af anden generation"), |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU i forbindelse med partnerskabsaftalerne indtil nu i højere grad har beskæftiget sig med krænkelser af menneskerettighederne ("af første generation") end med krænkelser af de sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder ("af anden generation"),

| J. | der henviser til, at alle donorerne bør rådføre sig med hinanden for at undgå uoverensstemmelser mellem vilkårene, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at alle donorerne bør rådføre sig med hinanden for at undgå uoverensstemmelser mellem vilkårene,

| K. | der henviser til, at i henhold til artikel 2, stk. 3, i Lissabontraktaten, er et af Unionens mål at fremme en bæredygtig social markedsøkonomi, og at denne tilgang også gælder for udviklingspolitikken og naboskabspolitikken, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at i henhold til artikel 2, stk. 3, i Lissabontraktaten, er et af Unionens mål at fremme en bæredygtig social markedsøkonomi, og at denne tilgang også gælder for udviklingspolitikken og naboskabspolitikken,

| L. | der henviser til, at et partnerlands regerings ansvarlighed over for sine borgere med hensyn til budgetforvaltning er afgørende for landets kapacitetsudvikling som følge af dets parlaments kontrol over og civilsamfundets oplysning om de offentlige finanser, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et partnerlands regerings ansvarlighed over for sine borgere med hensyn til budgetforvaltning er afgørende for landets kapacitetsudvikling som følge af dets parlaments kontrol over og civilsamfundets oplysning om de offentlige finanser,

| 1. | glæder sig over Kommissionens initiativ, som er defineret i grønbogen om budgetstøtten, der i første række sigter mod at fremme partnerlandenes udnyttelse af deres eget udviklingspotentiale, og opfordrer til, at kriterierne for berettigelse til budgetstøtte præciseres på en sådan måde, at man undgår risikoen for eventuelle fejlbeslutninger eller fejlagtig anvendelse af denne form for støtte, ved at der lægges mærke til sådanne faktorer som landenes korruptionsindeks; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens initiativ, som er defineret i grønbogen om budgetstøtten, der i første række sigter mod at fremme partnerlandenes udnyttelse af deres eget udviklingspotentiale, og opfordrer til, at kriterierne for berettigelse til budgetstøtte præciseres på en sådan måde, at man undgår risikoen for eventuelle fejlbeslutninger eller fejlagtig anvendelse af denne form for støtte, ved at der lægges mærke til sådanne faktorer som landenes korruptionsindeks;

| 2. | glæder sig over høringsprocessen på EU-plan; håber, at praksis for tildeling af budgetstøtte vil blive objektivt analyseret og forbedret med henblik på at øge effektiviteten; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over høringsprocessen på EU-plan; håber, at praksis for tildeling af budgetstøtte vil blive objektivt analyseret og forbedret med henblik på at øge effektiviteten;

| 3. | erindrer om, at hovedformålet med EU’s udviklingspolitik ifølge Lissabontraktaten er at nedbringe og udrydde fattigdommen, og understreger, at fattigdom har mange dimensioner, f.eks. en menneskelig, økonomisk, sociokulturel, politisk, kønsmæssig og miljømæssig dimension, og at der skal tages hensyn til alle disse dimensioner i forbindelse med udarbejdelsen af EU’s udviklingspolitik; |
| --- | --- |

3.

erindrer om, at hovedformålet med EU’s udviklingspolitik ifølge Lissabontraktaten er at nedbringe og udrydde fattigdommen, og understreger, at fattigdom har mange dimensioner, f.eks. en menneskelig, økonomisk, sociokulturel, politisk, kønsmæssig og miljømæssig dimension, og at der skal tages hensyn til alle disse dimensioner i forbindelse med udarbejdelsen af EU’s udviklingspolitik;

| 4. | mener, at EU-støtten bør skabe en reel kvalitetsmæssig forandring i partnerlandene; anerkender, at budgetstøtte er et effektivt redskab til at opfylde dette mål, forudsat at den, ud over at indebære støttebetingelser, anvendes sideløbende med en effektiv politisk og strategisk dialog; |
| --- | --- |

4.

mener, at EU-støtten bør skabe en reel kvalitetsmæssig forandring i partnerlandene; anerkender, at budgetstøtte er et effektivt redskab til at opfylde dette mål, forudsat at den, ud over at indebære støttebetingelser, anvendes sideløbende med en effektiv politisk og strategisk dialog;

| 5. | understreger, at en sammenhængende politik spiller en afgørende og nødvendig rolle for gennemførelsen af en udviklingspolitik med høj effektivitet; opfordrer endvidere til at lade EU’s udenrigs- og sikkerhedspolitik fokusere på fremme af demokrati og menneskerettigheder, fred og sikkerhed, som alle er centrale betingelser for bæredygtig udvikling; efterlyser mere systematiske bestræbelser på at give højere prioritet til foranstaltninger vedrørende tilpasning til klimaændringer og formindskelse af katastroferisici; |
| --- | --- |

5.

understreger, at en sammenhængende politik spiller en afgørende og nødvendig rolle for gennemførelsen af en udviklingspolitik med høj effektivitet; opfordrer endvidere til at lade EU’s udenrigs- og sikkerhedspolitik fokusere på fremme af demokrati og menneskerettigheder, fred og sikkerhed, som alle er centrale betingelser for bæredygtig udvikling; efterlyser mere systematiske bestræbelser på at give højere prioritet til foranstaltninger vedrørende tilpasning til klimaændringer og formindskelse af katastroferisici;

| 6. | er af den opfattelse, at beskatning sikrer en uafhængig kilde til finansiering af bæredygtig udvikling og udgør et vigtigt bindeled mellem regeringer og borgere i udviklingslandene; opfordrer til, at der etableres en levedygtig skatteforvaltning og en omfattende skatteinfrastruktur, der skal udgøre en af de højeste prioriteter for budgetstøtte; anbefaler, at budgetstøttepolitikken omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at beskatning sikrer en uafhængig kilde til finansiering af bæredygtig udvikling og udgør et vigtigt bindeled mellem regeringer og borgere i udviklingslandene; opfordrer til, at der etableres en levedygtig skatteforvaltning og en omfattende skatteinfrastruktur, der skal udgøre en af de højeste prioriteter for budgetstøtte; anbefaler, at budgetstøttepolitikken omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt;

| 7. | understreger behovet for i givet fald at benytte sektorbudgetstøtte for at fokusere mere på de grundlæggende sociale sektorer, herunder navnlig sundhed, uddannelse, støtte til de mest sårbare og især handicappede; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for i givet fald at benytte sektorbudgetstøtte for at fokusere mere på de grundlæggende sociale sektorer, herunder navnlig sundhed, uddannelse, støtte til de mest sårbare og især handicappede;

| 8. | påpeger, at budgetstøtte ikke må anvendes til at styrke EU's særlige økonomiske og strategiske interesser, men til at nå udviklingsmålene i og for udviklingslandene, navnlig at udrydde fattigdom og sult; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at budgetstøtte ikke må anvendes til at styrke EU's særlige økonomiske og strategiske interesser, men til at nå udviklingsmålene i og for udviklingslandene, navnlig at udrydde fattigdom og sult;

| 9. | erindrer om EU’s rolle som banebryder inden for budgetstøtte samt den merværdi, som Kommissionen tilfører takket være sin faglige ekspertise på området; |
| --- | --- |

9.

erindrer om EU’s rolle som banebryder inden for budgetstøtte samt den merværdi, som Kommissionen tilfører takket være sin faglige ekspertise på området;

| 10. | bemærker, at budgetstøtte ikke blot kan forstærke regeringers ansvarlighed, men også koordinationen af donorerne imellem, i kraft af den krævende dialog om budgetspørgsmål; påpeger, at dette er en mulig vej frem for en bedre koordinering med nye donorer; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at budgetstøtte ikke blot kan forstærke regeringers ansvarlighed, men også koordinationen af donorerne imellem, i kraft af den krævende dialog om budgetspørgsmål; påpeger, at dette er en mulig vej frem for en bedre koordinering med nye donorer;

| 11. | understreger EU's ønske om at lade de andre institutionelle aktører drage fordel af sin erfaring, navnlig i forummet på højt plan om effektiviteten af bistand i Busan; |
| --- | --- |

11.

understreger EU's ønske om at lade de andre institutionelle aktører drage fordel af sin erfaring, navnlig i forummet på højt plan om effektiviteten af bistand i Busan;

| 12. | understreger, at den dynamiske tilgang, som Kommissionen og flertallet af ydere af budgetstøtte har valgt, indebærer flere risici, som der skal tages behørigt hensyn til; anmoder Kommissionen om at foretage vurderinger på nationalt plan vedrørende risici og potentielle fordele af budgetstøtte i partnerlandene; |
| --- | --- |

12.

understreger, at den dynamiske tilgang, som Kommissionen og flertallet af ydere af budgetstøtte har valgt, indebærer flere risici, som der skal tages behørigt hensyn til; anmoder Kommissionen om at foretage vurderinger på nationalt plan vedrørende risici og potentielle fordele af budgetstøtte i partnerlandene;

| 13. | anmoder EU om at styre budgetstøtten ved at sætte som mål at udnytte dens komplementaritet samt andre former for bistand; |
| --- | --- |

13.

anmoder EU om at styre budgetstøtten ved at sætte som mål at udnytte dens komplementaritet samt andre former for bistand;

| 14. | understreger, at det er nødvendigt at styrke Kommissionens kontrolmekanismer og den parlamentariske kontrol samt oplysning af civilsamfundet i de lande, der modtager budgetstøtte; understreger endvidere, at det må være en forudsætning for enhver udbetaling af midler, at der er indført optimale procedurer for kontrol med modtagerlandenes offentlige finansier; |
| --- | --- |

14.

understreger, at det er nødvendigt at styrke Kommissionens kontrolmekanismer og den parlamentariske kontrol samt oplysning af civilsamfundet i de lande, der modtager budgetstøtte; understreger endvidere, at det må være en forudsætning for enhver udbetaling af midler, at der er indført optimale procedurer for kontrol med modtagerlandenes offentlige finansier;

| 15. | påpeger, at klart definerede og velunderbyggede indikatorer, som følges nøje, er en væsentlig forudsætning for at kunne påvise de konkrete resultater af budgetstøtte i tredjelande, og at de relevante budgetmyndigheder regelmæssigt bør modtage opdaterede oplysninger om de indikatorer og retningslinjer, som indvirker på beslutningsprocessen vedrørende budgetstøtte; understreger, at disse indikatorer i højere grad skal være skræddersyede til de enkelte partnerlandes specifikke behov, så man undgår den standardtilgang, Kommissionen har valgt, og som indebærer risiko for at virke mod hensigten; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at klart definerede og velunderbyggede indikatorer, som følges nøje, er en væsentlig forudsætning for at kunne påvise de konkrete resultater af budgetstøtte i tredjelande, og at de relevante budgetmyndigheder regelmæssigt bør modtage opdaterede oplysninger om de indikatorer og retningslinjer, som indvirker på beslutningsprocessen vedrørende budgetstøtte; understreger, at disse indikatorer i højere grad skal være skræddersyede til de enkelte partnerlandes specifikke behov, så man undgår den standardtilgang, Kommissionen har valgt, og som indebærer risiko for at virke mod hensigten;

| 16. | opfordrer til, at budgetstøtte gøres betinget af demokratisk parlamentarisk kontrol af budgettet i modtagerlandene; opfordrer til bred deltagelse af parlamenterne og høring af civilsamfundet i partnerlandene for at sikre, at beslutninger om anvendelsen af budgetstøttemidler træffes på demokratisk vis; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at budgetstøtte gøres betinget af demokratisk parlamentarisk kontrol af budgettet i modtagerlandene; opfordrer til bred deltagelse af parlamenterne og høring af civilsamfundet i partnerlandene for at sikre, at beslutninger om anvendelsen af budgetstøttemidler træffes på demokratisk vis;

| 17. | opfordrer Kommissionen til, inden budgetstøtten ydes, at sikre, at formålet med interventionen er en del af modtagerlandets nationale programmer, og at principperne for koordinering, komplementaritet og sammenhæng i forhold til de andre donorer respekteres ligesom additionaliteten i forhold til de ressourcer, som tildeles af modtagerlandet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til, inden budgetstøtten ydes, at sikre, at formålet med interventionen er en del af modtagerlandets nationale programmer, og at principperne for koordinering, komplementaritet og sammenhæng i forhold til de andre donorer respekteres ligesom additionaliteten i forhold til de ressourcer, som tildeles af modtagerlandet;

| 18. | opfordrer Kommissionen til med henblik på at sikre relevansen af EU's budgetstøtte at strømline sit programmerings- og udformningsarbejde ved at forbedre forberedelsen af og dokumentationen for beslutningerne om at iværksætte budgetstøtteaktiviteter; opfordrer Kommissionen til, som følge af begrænsede ressourcer i delegationerne, som ofte begrænser deres muligheder for at udføre visse aktiviteter, at stille tilstrækkeligt kvalificeret personale til rådighed for gennemførelsesprocessen, idet budgetstøtte kræver forskellige analytiske evner inden for området projekt- og programfinansiering; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til med henblik på at sikre relevansen af EU's budgetstøtte at strømline sit programmerings- og udformningsarbejde ved at forbedre forberedelsen af og dokumentationen for beslutningerne om at iværksætte budgetstøtteaktiviteter; opfordrer Kommissionen til, som følge af begrænsede ressourcer i delegationerne, som ofte begrænser deres muligheder for at udføre visse aktiviteter, at stille tilstrækkeligt kvalificeret personale til rådighed for gennemførelsesprocessen, idet budgetstøtte kræver forskellige analytiske evner inden for området projekt- og programfinansiering;

| 19. | insisterer på den førende rolle, som de nationale parlamenter i modtagerlandene og civilsamfundets organisationer samt de lokale myndigheder bør spille, da de er bedst placeret til at fastlægge de prioriterede sektorer, forberede landestrategidokumenterne og overvåge budgettildelingen; kræver, at de nationale parlamenter vedtager landestrategidokumenter og flerårige budgetter i samråd med civilsamfundet, inden den politiske dialog med donorerne om budgetstøtte finder sted, for at styrke den parlamentariske kontrol; |
| --- | --- |

19.

insisterer på den førende rolle, som de nationale parlamenter i modtagerlandene og civilsamfundets organisationer samt de lokale myndigheder bør spille, da de er bedst placeret til at fastlægge de prioriterede sektorer, forberede landestrategidokumenterne og overvåge budgettildelingen; kræver, at de nationale parlamenter vedtager landestrategidokumenter og flerårige budgetter i samråd med civilsamfundet, inden den politiske dialog med donorerne om budgetstøtte finder sted, for at styrke den parlamentariske kontrol;

| 20. | understreger vigtigheden af, at EU’s udviklingsstøtte er effektiv; opfordrer til, at der på EU-plan udformes uafhængige evalueringssystemer og en klagemekanisme for dem, der forbigås af EU-støtten, samt til støtte til nationale ansvarlighedsmekanismer; |
| --- | --- |

20.

understreger vigtigheden af, at EU’s udviklingsstøtte er effektiv; opfordrer til, at der på EU-plan udformes uafhængige evalueringssystemer og en klagemekanisme for dem, der forbigås af EU-støtten, samt til støtte til nationale ansvarlighedsmekanismer;

| 21. | anmoder Kommissionen om at fremlægge samlede tal for den generelle og sektorspecifikke budgetstøtte til lokal regeringsførelse og til at udforske muligheder og risici i forbindelse med decentralisering af en del af budgetstøtten for at give aktørerne i de lokale regeringer et reelt ejerskab; |
| --- | --- |

21.

anmoder Kommissionen om at fremlægge samlede tal for den generelle og sektorspecifikke budgetstøtte til lokal regeringsførelse og til at udforske muligheder og risici i forbindelse med decentralisering af en del af budgetstøtten for at give aktørerne i de lokale regeringer et reelt ejerskab;

| 22. | opfordrer EU til at respektere og fremme udviklingslandenes reelle ejerskab af deres udviklingsstrategi og til at afstå fra at fortrænge nationale politiske beslutningstagere gennem politisk dialog om budgetstøtte, da en sådan tilgang vil undergrave den demokratiske ansvarlighed og bidrage til at afpolitisere den indenrigspolitiske virkelighed; |
| --- | --- |

22.

opfordrer EU til at respektere og fremme udviklingslandenes reelle ejerskab af deres udviklingsstrategi og til at afstå fra at fortrænge nationale politiske beslutningstagere gennem politisk dialog om budgetstøtte, da en sådan tilgang vil undergrave den demokratiske ansvarlighed og bidrage til at afpolitisere den indenrigspolitiske virkelighed;

| 23. | mener, at budgetstøtten bør prioritere de dele af den offentlige forvaltning, der har størst indflydelse på nedbringelsen af fattigdommen, hvilket grundlæggende vil sige ministerierne for sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

23.

mener, at budgetstøtten bør prioritere de dele af den offentlige forvaltning, der har størst indflydelse på nedbringelsen af fattigdommen, hvilket grundlæggende vil sige ministerierne for sundhed og uddannelse;

| 24. | mener også, at kønsaspektet bør indarbejdes i budgetstøtten, og at dette aspekt bør tages i betragtning gennem hele budgetprocessen ved at fremme dialogen med kvindeforeninger og oprette kønsopdelte indikatorer; |
| --- | --- |

24.

mener også, at kønsaspektet bør indarbejdes i budgetstøtten, og at dette aspekt bør tages i betragtning gennem hele budgetprocessen ved at fremme dialogen med kvindeforeninger og oprette kønsopdelte indikatorer;

| 25. | understreger, at for at styrke den gensidige ansvarlighed bør Kommissionen styrke sin rolle som mægler mellem regering, parlamentarikere og civilsamfundet, og mener med henblik herpå, at en procentdel af budgetstøtten, der er forbeholdt teknisk bistand til at styrke fagministerierne, også kunne anvendes til at opbygge parlamenternes og civilsamfundets kapacitet, således at de fuldt ud kan varetage deres rolle som tilsynsmyndighed for budgetstøtten; |
| --- | --- |

25.

understreger, at for at styrke den gensidige ansvarlighed bør Kommissionen styrke sin rolle som mægler mellem regering, parlamentarikere og civilsamfundet, og mener med henblik herpå, at en procentdel af budgetstøtten, der er forbeholdt teknisk bistand til at styrke fagministerierne, også kunne anvendes til at opbygge parlamenternes og civilsamfundets kapacitet, således at de fuldt ud kan varetage deres rolle som tilsynsmyndighed for budgetstøtten;

| 26. | understreger donororganisationernes fremtrædende rolle i at bistå partnerlande med at udvikle deres kapacitet og den positive effekt af støtte til lokale projekter til fattigdomsbekæmpelse, inklusiv vækst og bæredygtig udvikling i partnerlandene; |
| --- | --- |

26.

understreger donororganisationernes fremtrædende rolle i at bistå partnerlande med at udvikle deres kapacitet og den positive effekt af støtte til lokale projekter til fattigdomsbekæmpelse, inklusiv vækst og bæredygtig udvikling i partnerlandene;

| 27. | er bekymret over den makroøkonomiske destabilisering og de konsekvenser for den mest sårbare del af befolkningen, som en pludselig standsning af budgetstøtten kunne medføre; foreslår, at der ved en fælles indsats fra donorernes side og i samråd med civilsamfundet og parlamentet i partnerlandet indføres en ordning, hvorefter nedskæringer i udbetalingerne af budgetstøtte foretages gradvist, hvilket kan afbøde virkningerne heraf, fremme den politiske dialog og give mulighed for, at der kan findes samordnede løsninger på de problemer, der opstår; |
| --- | --- |

27.

er bekymret over den makroøkonomiske destabilisering og de konsekvenser for den mest sårbare del af befolkningen, som en pludselig standsning af budgetstøtten kunne medføre; foreslår, at der ved en fælles indsats fra donorernes side og i samråd med civilsamfundet og parlamentet i partnerlandet indføres en ordning, hvorefter nedskæringer i udbetalingerne af budgetstøtte foretages gradvist, hvilket kan afbøde virkningerne heraf, fremme den politiske dialog og give mulighed for, at der kan findes samordnede løsninger på de problemer, der opstår;

| 28. | mener, at budgetstøtte lige som programmeret bistand bør betragtes som et overgangsinstrument, og ikke bør hæmme bestræbelserne på at styrke landenes evne til at skaffe sig egne ressourcer, som f.eks. skatter, for at blive uafhængige af bidrag fra tredjelande; |
| --- | --- |

28.

mener, at budgetstøtte lige som programmeret bistand bør betragtes som et overgangsinstrument, og ikke bør hæmme bestræbelserne på at styrke landenes evne til at skaffe sig egne ressourcer, som f.eks. skatter, for at blive uafhængige af bidrag fra tredjelande;

| 29. | opfordrer donorerne til at styrke koordineringen og forudsigeligheden af budgetstøtten og fastholder, at donorerne skal være rede til en langsigtet forpligtelse over for partnerlandene; |
| --- | --- |

29.

opfordrer donorerne til at styrke koordineringen og forudsigeligheden af budgetstøtten og fastholder, at donorerne skal være rede til en langsigtet forpligtelse over for partnerlandene;

| 30. | opfordrer EU til at træffe de nødvendige foranstaltninger for, at tredjelandene engagerer sig i at investere i en mekanisme, der fremmer deres finansielle stabilitet; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EU til at træffe de nødvendige foranstaltninger for, at tredjelandene engagerer sig i at investere i en mekanisme, der fremmer deres finansielle stabilitet;

| 31. | insisterer på en effektiv gennemførelse af kravet i artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, hvoraf det fremgår, at "Kommissionen vil konsekvent anvende en resultatbaseret tilgang, der tager udgangspunkt i en række resultatindikatorer, og den vil klart definere og overvåge støttebetingelserne og støtte partnerlandenes bestræbelser på at indføre parlamentarisk kontrol og tilsynskapaciteter og forbedre gennemsigtigheden og offentlighedens adgang til informationer"; anmoder indtrængende Kommissionen om at udvide disse bestemmelser til også at omfatte budgetstøtte til modtagerlandene fra den Europæiske Udviklingsfond (AVS-landene), for hvilke - indtil videre - kun de mere tekniske kriterier i artikel 61, stk. 2, i Cotonou-aftalen finder anvendelse; |
| --- | --- |

31.

insisterer på en effektiv gennemførelse af kravet i artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, hvoraf det fremgår, at "Kommissionen vil konsekvent anvende en resultatbaseret tilgang, der tager udgangspunkt i en række resultatindikatorer, og den vil klart definere og overvåge støttebetingelserne og støtte partnerlandenes bestræbelser på at indføre parlamentarisk kontrol og tilsynskapaciteter og forbedre gennemsigtigheden og offentlighedens adgang til informationer"; anmoder indtrængende Kommissionen om at udvide disse bestemmelser til også at omfatte budgetstøtte til modtagerlandene fra den Europæiske Udviklingsfond (AVS-landene), for hvilke - indtil videre - kun de mere tekniske kriterier i artikel 61, stk. 2, i Cotonou-aftalen finder anvendelse;

| 32. | mener, da budgetstøtte er blevet et vigtigt strategisk beslutningselement i Unionens forbindelser med partnerlandene, at artikel 290 i TFEU (delegerede retsakter) bør anvendes på definitionen af betingelserne for støtteberettigelse i forbindelse med denne bistandsform, og at Rådet og Parlamentet som medlovgivere gives fuld medbestemmelse over vedtagelsen, inklusive - om nødvendigt - retten til tilbagekaldelse af delegerede retsakter; |
| --- | --- |

32.

mener, da budgetstøtte er blevet et vigtigt strategisk beslutningselement i Unionens forbindelser med partnerlandene, at artikel 290 i TFEU (delegerede retsakter) bør anvendes på definitionen af betingelserne for støtteberettigelse i forbindelse med denne bistandsform, og at Rådet og Parlamentet som medlovgivere gives fuld medbestemmelse over vedtagelsen, inklusive - om nødvendigt - retten til tilbagekaldelse af delegerede retsakter;

| 33. | erindrer om, at store kapacitetsmangler og navnlig svage forvaltninger kan føre til, at en del udviklingslande ikke får budgetstøtte; |
| --- | --- |

33.

erindrer om, at store kapacitetsmangler og navnlig svage forvaltninger kan føre til, at en del udviklingslande ikke får budgetstøtte;

| 34. | er af den opfattelse, at finansieringsafgørelser om budgetstøtte ikke alene skal styres af de forventede fordele, men også af de kort- og langsigtede risici i både donor- og partnerlandene; konstaterer, at Revisionsretten støtter denne vurdering fuldt ud i sin særberetning (7), idet den understreger, at der stadig er behov for at udvikle og indføre en solid ramme for risikoforvaltning; |
| --- | --- |

34.

er af den opfattelse, at finansieringsafgørelser om budgetstøtte ikke alene skal styres af de forventede fordele, men også af de kort- og langsigtede risici i både donor- og partnerlandene; konstaterer, at Revisionsretten støtter denne vurdering fuldt ud i sin særberetning (7), idet den understreger, at der stadig er behov for at udvikle og indføre en solid ramme for risikoforvaltning;

| 35. | er bekymret over, at Revisionsretten i sin årsberetning for regnskabsåret 2009 om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter konstaterede, at udbetalinger i forbindelse med budgetstøtten var behæftet med mange ikke-kvantificerbare fejl, som skyldtes, at det ikke formaliseret og velstruktureret var påvist, at betingelserne for betalingen var opfyldt; noterer samtidig og glæder sig over, at Revisionsretten inden for rammerne af den 10. EUF bemærkede en væsentlig forbedring, når det drejer sig om at vise, at et projekt er støtteberettiget, som følge af de klarere rammer for vurderingen heraf, som nu anvendes rutinemæssigt; |
| --- | --- |

35.

er bekymret over, at Revisionsretten i sin årsberetning for regnskabsåret 2009 om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter konstaterede, at udbetalinger i forbindelse med budgetstøtten var behæftet med mange ikke-kvantificerbare fejl, som skyldtes, at det ikke formaliseret og velstruktureret var påvist, at betingelserne for betalingen var opfyldt; noterer samtidig og glæder sig over, at Revisionsretten inden for rammerne af den 10. EUF bemærkede en væsentlig forbedring, når det drejer sig om at vise, at et projekt er støtteberettiget, som følge af de klarere rammer for vurderingen heraf, som nu anvendes rutinemæssigt;

| 36. | minder om, at offentlige investeringer i offentlige goder, såsom uddannelse, social sikkerhed, infrastruktur og produktionskapacitet, især med hensyn til små landbrug og støtte til lokale markeder, er af afgørende betydning for vellykkede udviklingsstrategier; |
| --- | --- |

36.

minder om, at offentlige investeringer i offentlige goder, såsom uddannelse, social sikkerhed, infrastruktur og produktionskapacitet, især med hensyn til små landbrug og støtte til lokale markeder, er af afgørende betydning for vellykkede udviklingsstrategier;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede udbetalinger af variable trancher, klart specificerer indikatorerne, målene, beregningsmetoderne og verifikationskilderne, og at delegationernes rapporter velstruktureret og formaliseret dokumenterer de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser, ved at fastsætte klare kriterier, som disse fremskridt skal måles i forhold til, og ved at beskrive de fremskridt, der er sket, samt årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke er blevet gennemført efter planen; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede udbetalinger af variable trancher, klart specificerer indikatorerne, målene, beregningsmetoderne og verifikationskilderne, og at delegationernes rapporter velstruktureret og formaliseret dokumenterer de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser, ved at fastsætte klare kriterier, som disse fremskridt skal måles i forhold til, og ved at beskrive de fremskridt, der er sket, samt årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke er blevet gennemført efter planen;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i modtagerlandene, herunder om nødvendigt ved suspendering af udbetalingerne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at opretholde en tæt og regelmæssig dialog med partnerlandenes regeringer om spørgsmål vedrørende korruption og tage behørigt hensyn til kapacitetsopbygningsbehov i de enkelte modtagerlande med hensyn til ansvarlighed og anti-korruptions-mekanismer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i modtagerlandene, herunder om nødvendigt ved suspendering af udbetalingerne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at opretholde en tæt og regelmæssig dialog med partnerlandenes regeringer om spørgsmål vedrørende korruption og tage behørigt hensyn til kapacitetsopbygningsbehov i de enkelte modtagerlande med hensyn til ansvarlighed og anti-korruptions-mekanismer;

| 39. | anser bistandsstrømmenes forudsigelighed for at være en af de vigtigste faktorer til at sikre udgifternes kvalitet, eftersom den bevirker, at partnerlandene tør foretage en langsigtet planlægning af deres udgifter og støtte forbedringer inden for sektorpolitikker; går ind for, at en sådan tilgang styrkes af partnerlandenes skattepolitik og anvendelse af nationale indtægter, der på lang sigt bør føre til en mindsket afhængighed af støtte; |
| --- | --- |

39.

anser bistandsstrømmenes forudsigelighed for at være en af de vigtigste faktorer til at sikre udgifternes kvalitet, eftersom den bevirker, at partnerlandene tør foretage en langsigtet planlægning af deres udgifter og støtte forbedringer inden for sektorpolitikker; går ind for, at en sådan tilgang styrkes af partnerlandenes skattepolitik og anvendelse af nationale indtægter, der på lang sigt bør føre til en mindsket afhængighed af støtte;

| 40. | minder om, at der fortsat er mange lande, der ikke kan få budgetstøtte, fordi der ikke gøres fremskridt med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser; |
| --- | --- |

40.

minder om, at der fortsat er mange lande, der ikke kan få budgetstøtte, fordi der ikke gøres fremskridt med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser;

| 41. | mener, at budgetstøtte bør indfases gradvist i udviklingslande og begynde med et begrænset antal lande, der vil stige, i takt med at partnerlandenes kapacitet forbedres; |
| --- | --- |

41.

mener, at budgetstøtte bør indfases gradvist i udviklingslande og begynde med et begrænset antal lande, der vil stige, i takt med at partnerlandenes kapacitet forbedres;

| 42. | gentager, at budgetstøtten bør gives som et middel til at nedbringe fattigdommen, herunder til at nå 2015-målene og overholde principper om f.eks. partnerskab, bistandseffektivitet og politisk sammenhæng i udviklingspolitikken; udtrykker sin støtte til resultatorienterede incitamenter, men understreger, at forskellige udbetalingsformer så vidt muligt skal være forudsigelige for at undgå, at de får negativ indflydelse på budgetplanlægningen; gentager, at budgetstøtte kun bør ydes til lande, der opfylder og fastholder minimumsstandarder for politisk ledelse og respekt for menneskerettighederne; understreger, at betingelserne om makroøkonomiske reformer skal være i overensstemmelse med den menneskelige og sociale udvikling; |
| --- | --- |

42.

gentager, at budgetstøtten bør gives som et middel til at nedbringe fattigdommen, herunder til at nå 2015-målene og overholde principper om f.eks. partnerskab, bistandseffektivitet og politisk sammenhæng i udviklingspolitikken; udtrykker sin støtte til resultatorienterede incitamenter, men understreger, at forskellige udbetalingsformer så vidt muligt skal være forudsigelige for at undgå, at de får negativ indflydelse på budgetplanlægningen; gentager, at budgetstøtte kun bør ydes til lande, der opfylder og fastholder minimumsstandarder for politisk ledelse og respekt for menneskerettighederne; understreger, at betingelserne om makroøkonomiske reformer skal være i overensstemmelse med den menneskelige og sociale udvikling;

| 43. | opfordrer udviklingslandene og Kommissionen til at fremme den folkelige deltagelse i udviklingsprocessen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Cotonouaftalen samt artikel 19 og 20 i forordning (EF) nr. 1905/2006, navnlig med hensyn til fremme af og samråd med civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

43.

opfordrer udviklingslandene og Kommissionen til at fremme den folkelige deltagelse i udviklingsprocessen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Cotonouaftalen samt artikel 19 og 20 i forordning (EF) nr. 1905/2006, navnlig med hensyn til fremme af og samråd med civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder;

| 44. | understreger, at det i forbindelse med bevilling af budgetstøtte til bananeksporterende AVS-lande, der nyder godt af ledsageforanstaltningerne i denne sektor, er vigtigt, at man i den variable rate baseret på indikatorer for regeringsførelse medtager de særlige betingelser i den nye artikel 17a, som Parlamentet foreslår indført i forordning (EF) nr. 1905/2006 i overensstemmelse med sin ovennævnte holdning af 3. februar 2011; |
| --- | --- |

44.

understreger, at det i forbindelse med bevilling af budgetstøtte til bananeksporterende AVS-lande, der nyder godt af ledsageforanstaltningerne i denne sektor, er vigtigt, at man i den variable rate baseret på indikatorer for regeringsførelse medtager de særlige betingelser i den nye artikel 17a, som Parlamentet foreslår indført i forordning (EF) nr. 1905/2006 i overensstemmelse med sin ovennævnte holdning af 3. februar 2011;

| 45. | kræver, at Kommissionen offentliggør aftalerne med udviklingslande om budgetstøtte og kontrakterne for årtusindudviklingsmålene; |
| --- | --- |

45.

kræver, at Kommissionen offentliggør aftalerne med udviklingslande om budgetstøtte og kontrakterne for årtusindudviklingsmålene;

| 46. | understreger, at sektorspecifik budgetstøtte under visse omstændigheder kan være en nyttig midlertidig løsning for at give de berørte regeringer og parlamenter et større eget ansvar for bistandsmidlerne, når disse øremærkes til 2015-målene; |
| --- | --- |

46.

understreger, at sektorspecifik budgetstøtte under visse omstændigheder kan være en nyttig midlertidig løsning for at give de berørte regeringer og parlamenter et større eget ansvar for bistandsmidlerne, når disse øremærkes til 2015-målene;

| 47. | mener, at lande med store olie- og mineralressourcer har mulighed for at finansiere deres egen udvikling og bekæmpelse af fattigdom gennem et gennemsigtigt system til skatteinddrivelse og retfærdig omfordeling af rigdom; |
| --- | --- |

47.

mener, at lande med store olie- og mineralressourcer har mulighed for at finansiere deres egen udvikling og bekæmpelse af fattigdom gennem et gennemsigtigt system til skatteinddrivelse og retfærdig omfordeling af rigdom;

| 48. | mener, at kontrakterne for årtusindudviklingsmålene i princippet udgør et eksempel på budgetstøtte af god kvalitet (langsigtet, forudsigelig, fokuseret på de sociale sektorer osv.), der er bundet til resultaterne; anmoder derfor Europa-Kommissionen om i 2011 at offentliggøre en evaluering af kontrakterne for årtusindudviklingsmålene og vurdere muligheden af at udvide dem til et større antal lande; |
| --- | --- |

48.

mener, at kontrakterne for årtusindudviklingsmålene i princippet udgør et eksempel på budgetstøtte af god kvalitet (langsigtet, forudsigelig, fokuseret på de sociale sektorer osv.), der er bundet til resultaterne; anmoder derfor Europa-Kommissionen om i 2011 at offentliggøre en evaluering af kontrakterne for årtusindudviklingsmålene og vurdere muligheden af at udvide dem til et større antal lande;

| 49. | anmoder Kommissionen om i forbindelse med midtvejsrevisionen også at offentliggøre vilkårene og resultatindikatorerne i "landestrategidokumenterne"; mener, at resultatindikatorerne for budgetstøtte bør baseres på graden af gennemførelse af fattigdomsbekæmpelse og 2015-målene; |
| --- | --- |

49.

anmoder Kommissionen om i forbindelse med midtvejsrevisionen også at offentliggøre vilkårene og resultatindikatorerne i "landestrategidokumenterne"; mener, at resultatindikatorerne for budgetstøtte bør baseres på graden af gennemførelse af fattigdomsbekæmpelse og 2015-målene;

| 50. | gentager sine tidligere opfordringer til Kommissionen om at skifte fra kontrol med input til kontrol af resultaterne baseret på indikatorer ved at forbedre rapporteringssystemet, således at der sættes fokus på programmernes effektivitet; |
| --- | --- |

50.

gentager sine tidligere opfordringer til Kommissionen om at skifte fra kontrol med input til kontrol af resultaterne baseret på indikatorer ved at forbedre rapporteringssystemet, således at der sættes fokus på programmernes effektivitet;

| 51. | konstaterer, at de udviklingspolitiske foranstaltninger i partnerlandene for at være effektive fuldt ud skal tage hensyn til de lokale forhold og respektere EU’s værdier, som fastsat i traktaten, herunder retsstatsprincippet og princippet om demokrati; understreger, at behov fortsat skal være et afgørende kriterium for tildeling af EU’s udviklingsbistand; |
| --- | --- |

51.

konstaterer, at de udviklingspolitiske foranstaltninger i partnerlandene for at være effektive fuldt ud skal tage hensyn til de lokale forhold og respektere EU’s værdier, som fastsat i traktaten, herunder retsstatsprincippet og princippet om demokrati; understreger, at behov fortsat skal være et afgørende kriterium for tildeling af EU’s udviklingsbistand;

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til oprette et offentligt register, hvor aftaler om budgetstøtte, procedurer og udviklingsindikatorer opføres transparent med henblik på at styrke de nationale demokratiske institutioner og sikre gensidig kontrol; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til oprette et offentligt register, hvor aftaler om budgetstøtte, procedurer og udviklingsindikatorer opføres transparent med henblik på at styrke de nationale demokratiske institutioner og sikre gensidig kontrol;

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre større sammenhæng i deres indsats på nationalt plan og på EU-plan med hensyn til udviklingsbistand; anmoder medlemsstaterne om at benytte sig af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil med henblik på i højere grad at koordinere deres tiltag med Kommissionen med hensyn til budgetstøtte med henblik på at undgå overlapninger og uoverensstemmelser; |
| --- | --- |

53.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre større sammenhæng i deres indsats på nationalt plan og på EU-plan med hensyn til udviklingsbistand; anmoder medlemsstaterne om at benytte sig af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil med henblik på i højere grad at koordinere deres tiltag med Kommissionen med hensyn til budgetstøtte med henblik på at undgå overlapninger og uoverensstemmelser;

| 54. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de skal tilpasse udviklingssamarbejdet med hinanden og forbedre kravene om ansvarlighed, der er bindende for alle parter; |
| --- | --- |

54.

minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de skal tilpasse udviklingssamarbejdet med hinanden og forbedre kravene om ansvarlighed, der er bindende for alle parter;

| 55. | er af den faste overbevisning, at spørgsmålet om Den Europæiske Udviklingsfonds opførelse på budgettet må tages op som led i en tilbundsgående analyse af EU's fremtidige budgetstøtte til tredjelande; er bekendt med den historiske og institutionelle baggrund for den nuværende situation, men mener, at tiden er inde til, at Rådet, medlemsstaterne og AVS-landene erkender, at denne situation bringer EU-budgetstøttens effektivitet og gennemsigtighed samt ansvarligheden i den forbindelse i fare; understreger imidlertid, at en opførelse på budgettet ikke må føre til en reduktion af den samlede finansielle ramme for udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

55.

er af den faste overbevisning, at spørgsmålet om Den Europæiske Udviklingsfonds opførelse på budgettet må tages op som led i en tilbundsgående analyse af EU's fremtidige budgetstøtte til tredjelande; er bekendt med den historiske og institutionelle baggrund for den nuværende situation, men mener, at tiden er inde til, at Rådet, medlemsstaterne og AVS-landene erkender, at denne situation bringer EU-budgetstøttens effektivitet og gennemsigtighed samt ansvarligheden i den forbindelse i fare; understreger imidlertid, at en opførelse på budgettet ikke må føre til en reduktion af den samlede finansielle ramme for udviklingspolitikker;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til i lighed med den praksis, der følges på andre politikområder, til at forbedre koordineringen af deres respektive budgetstøtte til tredjelande for dermed at undgå og/eller forhindre overlapninger, inkonsekvens og mangel på sammenhæng; beklager, at vurderinger viser, at svage politikker, institutioner og systemer for levering af tjenesteydelser på sektorniveau har fået donorerne til at iværksætte projekter ved hjælp af deres egne systemer og anvende en bilateral adfærd, som ikke er samordnet, hvilket er omend endnu mere uacceptabelt på baggrund af de begrænsede midler, der er til rådighed, og hvilket også gør det meget svært for EU at leve op til sine løfter om at sikre en mere forudsigelig støtte; fastholder, at en fokusering på specifikke områder, der giver den største merværdi, bør styre EU's budgetstøtte gennem alle forberedende faser og frem til den endelige "levering"; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til i lighed med den praksis, der følges på andre politikområder, til at forbedre koordineringen af deres respektive budgetstøtte til tredjelande for dermed at undgå og/eller forhindre overlapninger, inkonsekvens og mangel på sammenhæng; beklager, at vurderinger viser, at svage politikker, institutioner og systemer for levering af tjenesteydelser på sektorniveau har fået donorerne til at iværksætte projekter ved hjælp af deres egne systemer og anvende en bilateral adfærd, som ikke er samordnet, hvilket er omend endnu mere uacceptabelt på baggrund af de begrænsede midler, der er til rådighed, og hvilket også gør det meget svært for EU at leve op til sine løfter om at sikre en mere forudsigelig støtte; fastholder, at en fokusering på specifikke områder, der giver den største merværdi, bør styre EU's budgetstøtte gennem alle forberedende faser og frem til den endelige "levering";

| 57. | opfordrer Kommissionen til at gøre offentligheden mere bevidst om de risici, der er forbundet med at yde budgetstøtte, men samtidig fremhæve budgetstøttens positive virkninger for partnernes frigørelse; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen til at gøre offentligheden mere bevidst om de risici, der er forbundet med at yde budgetstøtte, men samtidig fremhæve budgetstøttens positive virkninger for partnernes frigørelse;

| 58. | opfordrer EU og medlemsstaterne til fortsat at fremme og bevare deres økonomiske støtte og samtidig give rådgivende støtte til teknokratisk forvaltning af de offentlige finanser; |
| --- | --- |

58.

opfordrer EU og medlemsstaterne til fortsat at fremme og bevare deres økonomiske støtte og samtidig give rådgivende støtte til teknokratisk forvaltning af de offentlige finanser;

| 59. | understreger, at formålet med en bedre koordinering er at optimere tildelingen af ressourcer, styrke udvekslingen af bedste praksis og fremme budgetstøttens effektivitet; |
| --- | --- |

59.

understreger, at formålet med en bedre koordinering er at optimere tildelingen af ressourcer, styrke udvekslingen af bedste praksis og fremme budgetstøttens effektivitet;

| 60. | mener, at Unionen bør anerkende og udnytte den merværdi, den har i kraft af sin store politiske tyngde og den potentielt brede rækkevidde af dens aktiviteter, og således sikre politisk indflydelse, der står i forhold til den ydede finansielle støtte; |
| --- | --- |

60.

mener, at Unionen bør anerkende og udnytte den merværdi, den har i kraft af sin store politiske tyngde og den potentielt brede rækkevidde af dens aktiviteter, og således sikre politisk indflydelse, der står i forhold til den ydede finansielle støtte;

| 61. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

61.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(2)  Rådets konklusioner af 15. maj 2007 (09558/2007).

(3)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(4)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 316.

(5)  EUT L 252 af 25.9.2010, s. 109
  .

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0030.

(7)  Revisionsrettens særberetning nr. 11/2010: Kommissionens forvaltning af generel budgetstøtte i AVS-stater og lande i Latinamerika og Asien.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/46

---

Tirsdag den 5. juli 2011Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter

P7_TA(2011)0318

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter (2011/2034(INI))

2013/C 33 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter - en plan for et integreret europæisk energinet" (KOM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter - en plan for et integreret europæisk energinet" (KOM(2010)0677),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om en konsekvensanalyse af "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter - en plan for et integreret europæisk energinet" (SEK(2010)1395), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om en konsekvensanalyse af "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter - en plan for et integreret europæisk energinet" (SEK(2010)1395),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Energi 2020 - En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi" (KOM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Energi 2020 - En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi" (KOM(2010)0639),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Energi 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Energi 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Vedvarende energi: på vej mod 2020-målet" (KOM(2011)0031), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Vedvarende energi: på vej mod 2020-målet" (KOM(2011)0031),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Analyse af mulighederne for at nedbringe drivhusgasemissionerne ud over 20 % og vurdering af risikoen for udflytning af CO2-emissionskilder" (KOM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Analyse af mulighederne for at nedbringe drivhusgasemissionerne ud over 20 % og vurdering af risikoen for udflytning af CO2-emissionskilder" (KOM(2010)0265),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050" (KOM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050" (KOM(2011)0112),

| — | der henviser til den tredje lovpakke om det indre marked på energiområdet med titlen "Ny Energi i Europa - et rigtigt marked med sikre forsyninger" (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje lovpakke om det indre marked på energiområdet med titlen "Ny Energi i Europa - et rigtigt marked med sikre forsyninger" (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Flagskibsinitiativet Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien" (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Flagskibsinitiativet Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien" (KOM(2011)0021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1364/2006/EF af 6. september 2006 om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og 1229/2003/EF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1364/2006/EF af 6. september 2006 om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og 1229/2003/EF (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 af 13. juli 2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 af 13. juli 2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (5),

| — | der henviser til Kommissionens rapport om gennemførelsen af retningslinjerne for transeuropæiske net på energiområdet i perioden 2007-2009 (KOM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om gennemførelsen af retningslinjerne for transeuropæiske net på energiområdet i perioden 2007-2009 (KOM(2010)0203),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2010 om udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologien til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2010 om udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologien til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet: En energipolitik for Europa (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet: En energipolitik for Europa (KOM(2007)0001),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Plan for hovedopgaverne i sammenkoblingen af forsyningsnet (KOM(2006)0846), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Plan for hovedopgaverne i sammenkoblingen af forsyningsnet (KOM(2006)0846),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om "Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020" (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om "Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020" (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om revision af handlingsplanen for energieffektivitet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om revision af handlingsplanen for energieffektivitet (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om EU 2020 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om EU 2020 (11),

| — | der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 170 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter Unionen bidrager til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net på transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 170 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter Unionen bidrager til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net på transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturområdet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0226/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0226/2011),

| A. | der henviser til, at vores største udfordringer på energiområdet er at imødegå klimaforandringerne, styrke energisikkerheden og -uafhængigheden og samtidig reducere det samlede energiforbrug, importen af fossilt brændsel og afhængigheden, diversificere energileverandørerne og -kilderne, opnå et konkurrencedygtigt indre energimarked og sikre almen adgang til bæredygtig, økonomisk overkommelig, sikker og effektiv energi, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vores største udfordringer på energiområdet er at imødegå klimaforandringerne, styrke energisikkerheden og -uafhængigheden og samtidig reducere det samlede energiforbrug, importen af fossilt brændsel og afhængigheden, diversificere energileverandørerne og -kilderne, opnå et konkurrencedygtigt indre energimarked og sikre almen adgang til bæredygtig, økonomisk overkommelig, sikker og effektiv energi,

| B. | der henviser til, at den fælles energipolitik på EU-niveau er opbygget omkring det fælles mål at sikre uafbrudt fysisk adgang til energiprodukter og -tjenester på markedet til priser, som alle forbrugere kan betale (privatkunder og erhvervskunder), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den fælles energipolitik på EU-niveau er opbygget omkring det fælles mål at sikre uafbrudt fysisk adgang til energiprodukter og -tjenester på markedet til priser, som alle forbrugere kan betale (privatkunder og erhvervskunder),

| C. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre forsyningssikkerheden og konsolidere solidariteten mellem medlemsstaterne i situationer, hvor en medlemsstat står over for en energikrise, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre forsyningssikkerheden og konsolidere solidariteten mellem medlemsstaterne i situationer, hvor en medlemsstat står over for en energikrise,

| D. | der henviser til, at Lissabontraktaten giver et særligt retsgrundlag for at udvikle en energipolitik, der fremmer en vellykket sammenkobling af energinet mellem medlemsstaterne på tværs af nationale og regionale grænser, hvilket er nødvendigt for at nå EU’s andre energipolitiske og solidaritetsorienterede mål (om at få energimarkedet til at fungere og om energieffektivitet, vedvarende energi og forsyningssikkerhed, diversificering af energikilder og forsyningsformer), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Lissabontraktaten giver et særligt retsgrundlag for at udvikle en energipolitik, der fremmer en vellykket sammenkobling af energinet mellem medlemsstaterne på tværs af nationale og regionale grænser, hvilket er nødvendigt for at nå EU’s andre energipolitiske og solidaritetsorienterede mål (om at få energimarkedet til at fungere og om energieffektivitet, vedvarende energi og forsyningssikkerhed, diversificering af energikilder og forsyningsformer),

| E. | der henviser til, at manglende rettidig modernisering, opgradering, sammenkobling og justering af EU’s energiinfrastruktur til en mere bæredygtig og effektiv model for energiproduktion, -overførsel og -forbrug, kan gøre det vanskeligt at nå energi- og klimamålene for 2020 - navnlig målsætningen om at integrere og øge andelen af vedvarende energikilder - og kan underminere EU’s langsigtede målsætning om at reducere drivhusgasudledningen med 80-95 % inden 2050, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at manglende rettidig modernisering, opgradering, sammenkobling og justering af EU’s energiinfrastruktur til en mere bæredygtig og effektiv model for energiproduktion, -overførsel og -forbrug, kan gøre det vanskeligt at nå energi- og klimamålene for 2020 - navnlig målsætningen om at integrere og øge andelen af vedvarende energikilder - og kan underminere EU’s langsigtede målsætning om at reducere drivhusgasudledningen med 80-95 % inden 2050,

| F. | der henviser til, at planlægningen af investeringerne i infrastrukturen og de beslutninger, der skal træffes i denne forbindelse, skal underbygges af langsigtede scenarier, som tager højde for de forventede fremskridt og behovet for yderligere teknisk udvikling, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at planlægningen af investeringerne i infrastrukturen og de beslutninger, der skal træffes i denne forbindelse, skal underbygges af langsigtede scenarier, som tager højde for de forventede fremskridt og behovet for yderligere teknisk udvikling,

| G. | der henviser til, at yderligere integration af vedvarende energikilder vil kræve nogle tilpasninger af den europæiske energiinfrastruktur på såvel overførsels- som fordelingsniveau, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at yderligere integration af vedvarende energikilder vil kræve nogle tilpasninger af den europæiske energiinfrastruktur på såvel overførsels- som fordelingsniveau,

| H. | der henviser til, at der er behov for et åbent, gennemsigtigt, integreret og konkurrencepræget energimarked i EU med henblik på at opnå konkurrencedygtige energipriser, forsyningssikkerhed og bæredygtighed samt effektiv anvendelse af vedvarende energi i stor skala, og at det fortsat er en stor udfordring for medlemsstaterne at etablere et sådant marked, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er behov for et åbent, gennemsigtigt, integreret og konkurrencepræget energimarked i EU med henblik på at opnå konkurrencedygtige energipriser, forsyningssikkerhed og bæredygtighed samt effektiv anvendelse af vedvarende energi i stor skala, og at det fortsat er en stor udfordring for medlemsstaterne at etablere et sådant marked,

| I. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at den eksisterende lovgivning gennemføres rettidigt og fuldt ud, herunder den lovgivning, der skal vedtages i henhold til den tredje pakke vedrørende det indre marked for energi samt passende indberetning af investeringer i energiinfrastruktur, indtil der foreligger en domstolsafgørelse (12), med henblik på at have et overblik over potentielle kløfter mellem efterspørgsel og udbud samt forhindringer for investeringer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at den eksisterende lovgivning gennemføres rettidigt og fuldt ud, herunder den lovgivning, der skal vedtages i henhold til den tredje pakke vedrørende det indre marked for energi samt passende indberetning af investeringer i energiinfrastruktur, indtil der foreligger en domstolsafgørelse (12), med henblik på at have et overblik over potentielle kløfter mellem efterspørgsel og udbud samt forhindringer for investeringer,

| J. | der henviser til, at sammenkoblingskapaciteten eller dens tilgængelighed mellem medlemsstaterne fortsat er utilstrækkelig i en tredjedel af EU, set i forhold til det 10 %-mål for sammenkobling, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i 2002, og henviser til, at visse medlemsstater og regioner fortsat er afsondrede og afhængige af en enkelt leverandør, hvilket er til hinder for reel integration af markeder, likviditet og energistrømme, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at sammenkoblingskapaciteten eller dens tilgængelighed mellem medlemsstaterne fortsat er utilstrækkelig i en tredjedel af EU, set i forhold til det 10 %-mål for sammenkobling, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i 2002, og henviser til, at visse medlemsstater og regioner fortsat er afsondrede og afhængige af en enkelt leverandør, hvilket er til hinder for reel integration af markeder, likviditet og energistrømme,

| K. | der henviser til, at der bør tages højde for de særlige behov på øer og i perifere regioner som De Kanariske Øer, Madeira, Azorerne og de franske regioner i den yderste periferi, med hensyn til energiinfrastrukturen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der bør tages højde for de særlige behov på øer og i perifere regioner som De Kanariske Øer, Madeira, Azorerne og de franske regioner i den yderste periferi, med hensyn til energiinfrastrukturen,

| L. | der henviser til, at energitransportnettet er mindre tæt i Sydøsteuropa end på resten af kontinentet, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at energitransportnettet er mindre tæt i Sydøsteuropa end på resten af kontinentet,

| M. | der henviser til, at det er vigtigt at få etableret alternative forsyningskilder og transitruter og nye sammenkoblinger for at sikre, at solidariteten mellem medlemsstaterne bliver en realitet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er vigtigt at få etableret alternative forsyningskilder og transitruter og nye sammenkoblinger for at sikre, at solidariteten mellem medlemsstaterne bliver en realitet,

| N. | der henviser til, at der især bør fokuseres på endnu ikke afsluttede projekter, som er udvalgt af EU som prioriterede projekter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1364/2006/EF af 6. september 2006 om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og 1229/2003/EF, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der især bør fokuseres på endnu ikke afsluttede projekter, som er udvalgt af EU som prioriterede projekter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1364/2006/EF af 6. september 2006 om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og 1229/2003/EF,

| O. | der henviser til, at den tredje energipakke har opstillet en lovramme, som bør forbedre konkurrenceevnen på energimarkedet, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den tredje energipakke har opstillet en lovramme, som bør forbedre konkurrenceevnen på energimarkedet,

| P. | der henviser til, at den energiinfrastruktur, der planlægges i dag, skal være i overensstemmelse med markedets behov og med EU’s langsigtede klima- og energimål, og med gennemførelsen heraf i de forskellige nationale energipolitikker, idet energikilder uden samfundsmæssige eller miljømæssige omkostninger skal prioriteres højt, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den energiinfrastruktur, der planlægges i dag, skal være i overensstemmelse med markedets behov og med EU’s langsigtede klima- og energimål, og med gennemførelsen heraf i de forskellige nationale energipolitikker, idet energikilder uden samfundsmæssige eller miljømæssige omkostninger skal prioriteres højt,

| Q. | der henviser til, at der, for så vidt angår gas og elektricitet, er behov for at styrke investeringerne i transmissionskapaciteten, idet EU's 20-20-20-energimål og det nye stærkt kulfattige energimiljø efter 2020 samtidig skal holdes i erindring, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der, for så vidt angår gas og elektricitet, er behov for at styrke investeringerne i transmissionskapaciteten, idet EU's 20-20-20-energimål og det nye stærkt kulfattige energimiljø efter 2020 samtidig skal holdes i erindring,

| R. | der henviser til, at det er strategisk vigtigt at opbygge energiinfrastruktur med henblik på at opfylde målene i SET-planen (strategisk energiteknologiplan), |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er strategisk vigtigt at opbygge energiinfrastruktur med henblik på at opfylde målene i SET-planen (strategisk energiteknologiplan),

| S. | der henviser til, at energieffektivitet er et stærkt og omkostningseffektivt redskab til at opnå en bæredygtig energifremtid, idet der ved nedbringelse af energiefterspørgslen også kan opnås en reduceret importafhængighed og flytning af værker som reaktion på stigende omkostninger og, via fornuftige investeringer i eksisterende og ny infrastruktur, kan det reducere behovet for offentlige og private investeringer i energiinfrastrukturen, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at energieffektivitet er et stærkt og omkostningseffektivt redskab til at opnå en bæredygtig energifremtid, idet der ved nedbringelse af energiefterspørgslen også kan opnås en reduceret importafhængighed og flytning af værker som reaktion på stigende omkostninger og, via fornuftige investeringer i eksisterende og ny infrastruktur, kan det reducere behovet for offentlige og private investeringer i energiinfrastrukturen,

| T. | der henviser til, at intelligente net giver gode muligheder for at etablere en effektiv forbindelse mellem energiproduktion, energioverførsel, energidistribution og slutbrugere, hvilket vil muliggøre rationelt energiforbrug og dermed øge energieffektiviteten, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at intelligente net giver gode muligheder for at etablere en effektiv forbindelse mellem energiproduktion, energioverførsel, energidistribution og slutbrugere, hvilket vil muliggøre rationelt energiforbrug og dermed øge energieffektiviteten,

| U. | der henviser til, at styrkelsen af sammenkoblingskapaciteten mellem gassystemer langs den sydvestlige akse i nord-sydkorridoren vil åbne mulighed for, at både importkapaciteten for flydende naturgas og den underjordiske opbevaringskapacitet på Den Iberiske Halvø kan bidrage til EU's forsyningssikkerhed, og det vil samtidig være et vigtigt skridt hen imod et virkeligt integreret indre energimarked, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at styrkelsen af sammenkoblingskapaciteten mellem gassystemer langs den sydvestlige akse i nord-sydkorridoren vil åbne mulighed for, at både importkapaciteten for flydende naturgas og den underjordiske opbevaringskapacitet på Den Iberiske Halvø kan bidrage til EU's forsyningssikkerhed, og det vil samtidig være et vigtigt skridt hen imod et virkeligt integreret indre energimarked,

| V. | der henviser til, at langvarige godkendelsesprocedurer og manglende koordinering mellem administrative organer kan skabe store forsinkelser og yderligere omkostninger, især i forbindelse med grænseoverskridende projekter, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at langvarige godkendelsesprocedurer og manglende koordinering mellem administrative organer kan skabe store forsinkelser og yderligere omkostninger, især i forbindelse med grænseoverskridende projekter,

| W. | der henviser til, at langvarige tilladelsesprocedurer og manglen på omkostningsfordelende metoder og instrumenter til fordeling af fordele og udgifter ved grænseoverskridende infrastrukturprojekter er en betydelig hindring for udviklingen af disse, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at langvarige tilladelsesprocedurer og manglen på omkostningsfordelende metoder og instrumenter til fordeling af fordele og udgifter ved grænseoverskridende infrastrukturprojekter er en betydelig hindring for udviklingen af disse,

| X. | der henviser til, at det er nødvendigt, at der sikres en offentlig debat af høj kvalitet og tages behørigt hensyn til EU’s miljølovgivning, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det er nødvendigt, at der sikres en offentlig debat af høj kvalitet og tages behørigt hensyn til EU’s miljølovgivning,

| Y. | der henviser til, at de regulerende myndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til at skabe et forbrugerorienteret, integreret og konkurrencedygtigt indre energimarked, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de regulerende myndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til at skabe et forbrugerorienteret, integreret og konkurrencedygtigt indre energimarked,

| Z. | der henviser til, at der ifølge Kommissionens meddelelse "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter - en plan for et integreret europæisk energinet" er behov for 200 mia. EUR i det kommende årti for at finansiere energiinfrastrukturen, og henviser til, at halvdelen af dette beløb skal ydes af medlemsstaterne, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at der ifølge Kommissionens meddelelse "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter - en plan for et integreret europæisk energinet" er behov for 200 mia. EUR i det kommende årti for at finansiere energiinfrastrukturen, og henviser til, at halvdelen af dette beløb skal ydes af medlemsstaterne,

| AA. | der henviser til, at markedsbaserede redskaber og brugerbetalingsprincippet fortsat skal være grundlaget for finansieringen af infrastrukturen, og henviser til, at der på gennemsigtig vis og individuel basis vil være nødvendigt med et begrænset beløb af offentlige midler til finansiering af visse projekter af fælleseuropæisk interesse, som ikke er økonomisk rentable, samtidig med at der stås vagt om lige konkurrencevilkår på EU's energimarked, således at gives sikkerhed for forsyning, konkurrenceforvridning forhindres og effektiv integration af vedvarende energi fremmes, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at markedsbaserede redskaber og brugerbetalingsprincippet fortsat skal være grundlaget for finansieringen af infrastrukturen, og henviser til, at der på gennemsigtig vis og individuel basis vil være nødvendigt med et begrænset beløb af offentlige midler til finansiering af visse projekter af fælleseuropæisk interesse, som ikke er økonomisk rentable, samtidig med at der stås vagt om lige konkurrencevilkår på EU's energimarked, således at gives sikkerhed for forsyning, konkurrenceforvridning forhindres og effektiv integration af vedvarende energi fremmes,

| AB. | der henviser til, at der er behov for at foretage investeringer i stor skala så hurtigt som muligt, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der er behov for at foretage investeringer i stor skala så hurtigt som muligt,

| AC. | der henviser til, at de regionale myndigheder spiller en afgørende rolle, da de er vigtige aktører i energispørgsmål og har ansvaret for en række aktiviteter i forbindelse med overordnet og regional planlægning, tildeling af tilladelser, tildeling af godkendelser til større infrastrukturprojekter, investering, offentlige indkøb, produktion og det faktum, at de er tæt på forbrugerne, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at de regionale myndigheder spiller en afgørende rolle, da de er vigtige aktører i energispørgsmål og har ansvaret for en række aktiviteter i forbindelse med overordnet og regional planlægning, tildeling af tilladelser, tildeling af godkendelser til større infrastrukturprojekter, investering, offentlige indkøb, produktion og det faktum, at de er tæt på forbrugerne,

Strategisk planlægning af energiinfrastruktur

| 1. | understreger, at det offentlige har et overordnet ansvar for at varetage offentlige interesser ved at opfylde samfunds- og miljømæssige målsætninger, men at hovedansvaret for udviklingen af energiinfrastrukturen bør påhvile et velreguleret marked; |
| --- | --- |

1.

understreger, at det offentlige har et overordnet ansvar for at varetage offentlige interesser ved at opfylde samfunds- og miljømæssige målsætninger, men at hovedansvaret for udviklingen af energiinfrastrukturen bør påhvile et velreguleret marked;

| 2. | understreger, at det er af afgørende betydning, at den eksisterende lovgivning gennemføres rettidigt, korrekt og i fuldstændigt omfang, herunder det regelværk, der skal vedtages i henhold til den tredje pakke vedrørende det indre marked for energi, med henblik på at opnå et integreret og konkurrencedygtigt indre marked i EU senest i 2014; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er af afgørende betydning, at den eksisterende lovgivning gennemføres rettidigt, korrekt og i fuldstændigt omfang, herunder det regelværk, der skal vedtages i henhold til den tredje pakke vedrørende det indre marked for energi, med henblik på at opnå et integreret og konkurrencedygtigt indre marked i EU senest i 2014;

| 3. | understreger behovet for at gennemføre de nuværende politikker og forordninger, så den eksisterende energiinfrastruktur udnyttes bedre til gavn for EU's forbrugere; opfordrer Kommissionen og Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) til at foretage en nøjere overvågning af den nationale forvaltning af reglerne, såsom dem der er gældende for princippet "hvad der ikke forbruges, fortabes"; |
| --- | --- |

3.

understreger behovet for at gennemføre de nuværende politikker og forordninger, så den eksisterende energiinfrastruktur udnyttes bedre til gavn for EU's forbrugere; opfordrer Kommissionen og Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) til at foretage en nøjere overvågning af den nationale forvaltning af reglerne, såsom dem der er gældende for princippet "hvad der ikke forbruges, fortabes";

| 4. | mener, at der er behov for en EU-tilgang - formuleret i samarbejde med alle interessehavere - for at få fuldt udbytte af en ny infrastruktur, og understreger behovet for at udvikle en komplementær, harmoniseret metode i tråd med reglerne for det indre marked til udvælgelse af infrastrukturprojekter; mener, at denne metode bør tage hensyn til de EU-orienterede og regionale perspektiver med henblik på at udjævne uligheder og optimere de socioøkonomiske og miljømæssige virkninger; |
| --- | --- |

4.

mener, at der er behov for en EU-tilgang - formuleret i samarbejde med alle interessehavere - for at få fuldt udbytte af en ny infrastruktur, og understreger behovet for at udvikle en komplementær, harmoniseret metode i tråd med reglerne for det indre marked til udvælgelse af infrastrukturprojekter; mener, at denne metode bør tage hensyn til de EU-orienterede og regionale perspektiver med henblik på at udjævne uligheder og optimere de socioøkonomiske og miljømæssige virkninger;

| 5. | understreger, at planlægningen af energiinfrastrukturprojekter fuldt ud bør overholde forsigtighedsprincippet; handlingsplaner bør underkastes en grundig, individuel miljøkonsekvensvurdering, der tager hensyn til lokale og regionale miljøforhold; |
| --- | --- |

5.

understreger, at planlægningen af energiinfrastrukturprojekter fuldt ud bør overholde forsigtighedsprincippet; handlingsplaner bør underkastes en grundig, individuel miljøkonsekvensvurdering, der tager hensyn til lokale og regionale miljøforhold;

| 6. | understreger, at der er behov for at sikre et passende niveau for forsyningssikkerheden for energiråvarer i EU og for at udvikle fordelagtige forbindelser med tredjelande, dvs. leverandører af energiråvarer såvel som transitlande, ved at indgå i samarbejde inden for rammerne af regionale og globale systemer for transport af energiråvarer; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der er behov for at sikre et passende niveau for forsyningssikkerheden for energiråvarer i EU og for at udvikle fordelagtige forbindelser med tredjelande, dvs. leverandører af energiråvarer såvel som transitlande, ved at indgå i samarbejde inden for rammerne af regionale og globale systemer for transport af energiråvarer;

| 7. | understreger, at referencescenariet for vurderingen af behovet for energiinfrastruktur i 2020 skal være gennemskueligt og i overensstemmelse med både de overordnede energipolitiske målsætninger, der er fastsat i EU-traktatens artikel 194 og i EU’s 2050-køreplan, med andre EU-politikker (f.eks. transport, bygninger og emissionshandelsordningen), med de politiske tiltag om energieffektivitet, der er påkrævede for at nå energibesparelsesmålet på 20 % (især planen om energieffektivitet), med den mulige indvirkning af teknologiske fremskridt, navnlig vedvarende energi og elektriske køretøjers voksende rolle, samt med anlæggelsen af smarte netværk og initiativerne om Intelligente byer og regioner; |
| --- | --- |

7.

understreger, at referencescenariet for vurderingen af behovet for energiinfrastruktur i 2020 skal være gennemskueligt og i overensstemmelse med både de overordnede energipolitiske målsætninger, der er fastsat i EU-traktatens artikel 194 og i EU’s 2050-køreplan, med andre EU-politikker (f.eks. transport, bygninger og emissionshandelsordningen), med de politiske tiltag om energieffektivitet, der er påkrævede for at nå energibesparelsesmålet på 20 % (især planen om energieffektivitet), med den mulige indvirkning af teknologiske fremskridt, navnlig vedvarende energi og elektriske køretøjers voksende rolle, samt med anlæggelsen af smarte netværk og initiativerne om Intelligente byer og regioner;

| 8. | støtter en hurtig lancering af innovationspartnerskabet "Intelligente byer" og opfordrer de relevante parter, som er involveret i planlægningsprocessen for bæredygtig byudvikling, til i højere grad at fremme og udnytte de fordele, som Jessica- og Elena-initiativerne kan give med hensyn til investeringer i bæredygtig energi på lokalt plan med henblik på at hjælpe byer og regioner med at påbegynde rentable investeringsprojekter inden for områderne energieffektivitet, afbrænding og vedvarende energikilder samt bæredygtig transport i byerne; påpeger desuden mulighederne for grænseoverskridende finansiering sammen med nabolande inden for rammerne af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI); |
| --- | --- |

8.

støtter en hurtig lancering af innovationspartnerskabet "Intelligente byer" og opfordrer de relevante parter, som er involveret i planlægningsprocessen for bæredygtig byudvikling, til i højere grad at fremme og udnytte de fordele, som Jessica- og Elena-initiativerne kan give med hensyn til investeringer i bæredygtig energi på lokalt plan med henblik på at hjælpe byer og regioner med at påbegynde rentable investeringsprojekter inden for områderne energieffektivitet, afbrænding og vedvarende energikilder samt bæredygtig transport i byerne; påpeger desuden mulighederne for grænseoverskridende finansiering sammen med nabolande inden for rammerne af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI);

| 9. | understreger nødvendigheden af at fastlægge, med prioritering efter vigtighed og med henblik på omkostningseffektivitet, hvor infrastrukturen kan minimeres ved hjælp af energieffektivitetsforanstaltninger, hvor eksisterende national og tværnational infrastruktur kan forbedres eller moderniseres, og hvor der er behov for og kan bygges ny infrastruktur ved siden af eksisterende energi- og transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

9.

understreger nødvendigheden af at fastlægge, med prioritering efter vigtighed og med henblik på omkostningseffektivitet, hvor infrastrukturen kan minimeres ved hjælp af energieffektivitetsforanstaltninger, hvor eksisterende national og tværnational infrastruktur kan forbedres eller moderniseres, og hvor der er behov for og kan bygges ny infrastruktur ved siden af eksisterende energi- og transportinfrastruktur;

| 10. | mener, at nedbringelse af energiforbruget og af forurenende udledninger samt forbedret energieffektivitet kan opnås ved at gennemføre programmer for større energieffektivitet i bygnings- og transportsektorerne; |
| --- | --- |

10.

mener, at nedbringelse af energiforbruget og af forurenende udledninger samt forbedret energieffektivitet kan opnås ved at gennemføre programmer for større energieffektivitet i bygnings- og transportsektorerne;

| 11. | fremhæver, at det er vigtigt at identificere potentielle fremtidige kløfter mellem efterspørgslen og udbuddet af energi samt potentielle kommende mangler i produktions- og transmissionsinfrastrukturen; |
| --- | --- |

11.

fremhæver, at det er vigtigt at identificere potentielle fremtidige kløfter mellem efterspørgslen og udbuddet af energi samt potentielle kommende mangler i produktions- og transmissionsinfrastrukturen;

| 12. | understreger, at det er vigtigt at harmonisere EU-markedets udformning og udvikle fælles EU-infrastrukturordninger for at sikre administrationen af de interne EU- sammenkoblinger og sammenkoblingerne med tredjelande; |
| --- | --- |

12.

understreger, at det er vigtigt at harmonisere EU-markedets udformning og udvikle fælles EU-infrastrukturordninger for at sikre administrationen af de interne EU- sammenkoblinger og sammenkoblingerne med tredjelande;

| 13. | er af den opfattelse, at udvikling af elektricitetsinfrastruktur mellem EU og tredjelande og i nogle tilfælde eksisterende elektricitetsinfrastruktur kan skabe risiko for kulstoflækage eller øge allerede eksisterende risici; opfordrer Kommissionen til at evaluere denne mulighed og, om nødvendigt, stille forslag til foranstaltninger til, hvordan EU effektivt kan håndtere dette spørgsmål i overensstemmelse med direktiv 2009/28/EF om vedvarende energi; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at udvikling af elektricitetsinfrastruktur mellem EU og tredjelande og i nogle tilfælde eksisterende elektricitetsinfrastruktur kan skabe risiko for kulstoflækage eller øge allerede eksisterende risici; opfordrer Kommissionen til at evaluere denne mulighed og, om nødvendigt, stille forslag til foranstaltninger til, hvordan EU effektivt kan håndtere dette spørgsmål i overensstemmelse med direktiv 2009/28/EF om vedvarende energi;

| 14. | opfordrer netværksoperatørerne, tilsynsmyndighederne, herunder ACER, og Kommissionen til i samarbejde med netværksoperatører og myndigheder i tredjelande at skabe de nødvendige betingelser for at sikre kompatibilitet og stabilitet mellem EU's elektricitetsinfrastruktur og den i tredjelande, med det formål at udbygge medlemsstaternes energisikkerhed; |
| --- | --- |

14.

opfordrer netværksoperatørerne, tilsynsmyndighederne, herunder ACER, og Kommissionen til i samarbejde med netværksoperatører og myndigheder i tredjelande at skabe de nødvendige betingelser for at sikre kompatibilitet og stabilitet mellem EU's elektricitetsinfrastruktur og den i tredjelande, med det formål at udbygge medlemsstaternes energisikkerhed;

| 15. | betoner, at der ikke blot bør være fokus på tværnationale projekter, men også på interne overførselssystemer, som er afgørende for integrationen af energimarkederne, integrationen af vedvarende energiformer og systemsikkerhed, ophøret af energienklaver og afhjælpning af interne flaskehalsproblemer, der har konsekvenser for hele EU's strømsystem; understreger betydningen af at garantere, at der tages behørigt hensyn til fjerntliggende regioner og deres behov; |
| --- | --- |

15.

betoner, at der ikke blot bør være fokus på tværnationale projekter, men også på interne overførselssystemer, som er afgørende for integrationen af energimarkederne, integrationen af vedvarende energiformer og systemsikkerhed, ophøret af energienklaver og afhjælpning af interne flaskehalsproblemer, der har konsekvenser for hele EU's strømsystem; understreger betydningen af at garantere, at der tages behørigt hensyn til fjerntliggende regioner og deres behov;

| 16. | understreger behovet for ny infrastruktur, som vil kunne afvikle energienklaver og afhængighed af en enkelt leverandør og forbedre forsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for ny infrastruktur, som vil kunne afvikle energienklaver og afhængighed af en enkelt leverandør og forbedre forsyningssikkerheden;

| 17. | understreger, at ingen regioner, herunder øområder, i EU's medlemsstater bør forblive afsondrede fra europæiske gas- og elektricitetsnet efter 2015, ligesom deres energisikkerhed ikke må bringes i fare som følge af mangel på passende forbindelser; |
| --- | --- |

17.

understreger, at ingen regioner, herunder øområder, i EU's medlemsstater bør forblive afsondrede fra europæiske gas- og elektricitetsnet efter 2015, ligesom deres energisikkerhed ikke må bringes i fare som følge af mangel på passende forbindelser;

| 18. | glæder sig over Kommissionens indsats for at fremme regionalt samarbejde og efterlyser yderligere vejledning angående sådanne regionale initiativer; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over Kommissionens indsats for at fremme regionalt samarbejde og efterlyser yderligere vejledning angående sådanne regionale initiativer;

| 19. | henleder opmærksomheden på de muligheder, som eksisterende EU-regionale samarbejdsordninger frembyder for at udvikle og intensivere grænseoverskridende energiinfrastrukturprojekter, navnlig med hensyn til vedvarende energi, og opfordrer indtrængende til, at de regionale samarbejdsinstrumenter (Euregios, EGTS) anvendes til dette formål; |
| --- | --- |

19.

henleder opmærksomheden på de muligheder, som eksisterende EU-regionale samarbejdsordninger frembyder for at udvikle og intensivere grænseoverskridende energiinfrastrukturprojekter, navnlig med hensyn til vedvarende energi, og opfordrer indtrængende til, at de regionale samarbejdsinstrumenter (Euregios, EGTS) anvendes til dette formål;

| 20. | finder, at regionale initiativer bør uddybes og videreudvikles, da de bedst afspejler de særlige betingelser, som energisystemet skal operere under i den pågældende region (f.eks. hvad angår produktionskildernes struktur i regionen, vindenergi, netbegrænsninger og kildernes tilgængelighed); |
| --- | --- |

20.

finder, at regionale initiativer bør uddybes og videreudvikles, da de bedst afspejler de særlige betingelser, som energisystemet skal operere under i den pågældende region (f.eks. hvad angår produktionskildernes struktur i regionen, vindenergi, netbegrænsninger og kildernes tilgængelighed);

| 21. | understreger, at samarbejde mellem kommuner og regioner på nationalt og europæisk plan medvirker til at afvikle energienklaver, bidrager til virkeliggørelsen af det indre marked på energiområdet og til gennemførelse af energiinfrastrukturprojekter; mener, at samhørighedspolitikkens målsætning om europæisk territorialt samarbejde i lighed med makroregionale strategier kan øge samarbejdsmulighederne for grænseoverskridende projekter med henblik på at opnå effektive og intelligente sammenkoblinger mellem ikke-konventionelle lokale og regionale energikilder og større energinet; understreger, at tilstrækkelig koordination af infrastrukturprojekter kan sikre det bedst mulige cost-benefit-forhold og kan maksimere effektiviteten af EU-midlerne; mener i denne forbindelse, at det regionale samarbejde bør forbedres, især med henblik på at sikre en fornuftig sammenhæng mellem de fastlagte prioriteringer og de europæiske regioner; |
| --- | --- |

21.

understreger, at samarbejde mellem kommuner og regioner på nationalt og europæisk plan medvirker til at afvikle energienklaver, bidrager til virkeliggørelsen af det indre marked på energiområdet og til gennemførelse af energiinfrastrukturprojekter; mener, at samhørighedspolitikkens målsætning om europæisk territorialt samarbejde i lighed med makroregionale strategier kan øge samarbejdsmulighederne for grænseoverskridende projekter med henblik på at opnå effektive og intelligente sammenkoblinger mellem ikke-konventionelle lokale og regionale energikilder og større energinet; understreger, at tilstrækkelig koordination af infrastrukturprojekter kan sikre det bedst mulige cost-benefit-forhold og kan maksimere effektiviteten af EU-midlerne; mener i denne forbindelse, at det regionale samarbejde bør forbedres, især med henblik på at sikre en fornuftig sammenhæng mellem de fastlagte prioriteringer og de europæiske regioner;

| 22. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at indføre foranstaltninger til at sikre, at transmissionssystemoperatører har gode incitamenter til at undersøge mulige sammenkoblinger fra et regionalt eller EU-orienteret perspektiv, og at deres investeringsplaner bygger på de samfundsøkonomiske effekter af energisammenkoblinger og ikke snævert på projektøkonomien, så det undgås, at der investeres for lidt i transmissionskapaciteten; |
| --- | --- |

22.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at indføre foranstaltninger til at sikre, at transmissionssystemoperatører har gode incitamenter til at undersøge mulige sammenkoblinger fra et regionalt eller EU-orienteret perspektiv, og at deres investeringsplaner bygger på de samfundsøkonomiske effekter af energisammenkoblinger og ikke snævert på projektøkonomien, så det undgås, at der investeres for lidt i transmissionskapaciteten;

| 23. | opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2011 at fremsende forslag til at løse de afvejninger, som den europæiske koordinator Georg Wilhelm Adamowitsch beskriver i sin tredje årsrapport af 15. november 2010, f.eks. afvejningen mellem det akutte behov for ny infrastruktur og stive miljøbeskyttelsesregler; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2011 at fremsende forslag til at løse de afvejninger, som den europæiske koordinator Georg Wilhelm Adamowitsch beskriver i sin tredje årsrapport af 15. november 2010, f.eks. afvejningen mellem det akutte behov for ny infrastruktur og stive miljøbeskyttelsesregler;

| 24. | opfordrer til, at der tages skridt til at sikre overholdelsen af internationale aftaler, såsom konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne, inden grænseoverskridende projekter påbegyndes eller udvikles yderligere, og henleder i forbindelse med udvidelsen af energinettene opmærksomheden på behovet for at fremme et tættere samarbejde, især mellem Rusland og Hviderusland og de baltiske stater, og i denne forbindelse udvikle energidialogen mellem EU og Rusland, navnlig med henblik på at nå målet om energisikkerhed for EU’s medlemsstater og regioner; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at der tages skridt til at sikre overholdelsen af internationale aftaler, såsom konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne, inden grænseoverskridende projekter påbegyndes eller udvikles yderligere, og henleder i forbindelse med udvidelsen af energinettene opmærksomheden på behovet for at fremme et tættere samarbejde, især mellem Rusland og Hviderusland og de baltiske stater, og i denne forbindelse udvikle energidialogen mellem EU og Rusland, navnlig med henblik på at nå målet om energisikkerhed for EU’s medlemsstater og regioner;

| 25. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at indføre "stress-tests" for atomkraftværkerne i EU; mener, at det er vigtigt med fremtidige lovgivningsinitiativer til at etablere fælles rammer for atomsikkerhed med henblik på en løbende forbedring af sikkerhedsstandarderne i EU; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over Kommissionens beslutning om at indføre "stress-tests" for atomkraftværkerne i EU; mener, at det er vigtigt med fremtidige lovgivningsinitiativer til at etablere fælles rammer for atomsikkerhed med henblik på en løbende forbedring af sikkerhedsstandarderne i EU;

| 26. | påpeger, at der er betydelige risici forbundet med energiinfrastrukturen, herunder operationelle (f.eks. overbelastning, forsyningsafbrydelse), naturforårsagede (f.eks. jordskælv og oversvømmelser), miljømæssige (f.eks. forurening og tab af levesteder og biodiversitet) eller menneskeskabte/politiske (f.eks. sikkerhed og terrorisme); opfordrer derfor til, at afgørelser om udvikling af intelligente net gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2008/114/EF om kritisk infrastruktur; foreslår, at medlemsstaterne kortlægger risiciene som et redskab for beslutningstagningen og for overvågningen af resultaterne af etableringen af intelligente net for at forbedre mulighederne for at sammenkoble nettene; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at der er betydelige risici forbundet med energiinfrastrukturen, herunder operationelle (f.eks. overbelastning, forsyningsafbrydelse), naturforårsagede (f.eks. jordskælv og oversvømmelser), miljømæssige (f.eks. forurening og tab af levesteder og biodiversitet) eller menneskeskabte/politiske (f.eks. sikkerhed og terrorisme); opfordrer derfor til, at afgørelser om udvikling af intelligente net gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2008/114/EF om kritisk infrastruktur; foreslår, at medlemsstaterne kortlægger risiciene som et redskab for beslutningstagningen og for overvågningen af resultaterne af etableringen af intelligente net for at forbedre mulighederne for at sammenkoble nettene;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at lade de projekter indgå i energiinfrastrukturprioriteterne, som vil kunne forbedre sikkerheden for eksisterende større energiinfrastrukturer i Europa (gas- og olierørledninger, LNG-terminaler etc.) i forbindelse med ulykker og naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at lade de projekter indgå i energiinfrastrukturprioriteterne, som vil kunne forbedre sikkerheden for eksisterende større energiinfrastrukturer i Europa (gas- og olierørledninger, LNG-terminaler etc.) i forbindelse med ulykker og naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer;

Et altomfattende scenario for udviklingen af infrastruktur

| 28. | er af den opfattelse, at den tiårige netudviklingsplan indkredser nogle relevante el- og gasinfrastrukturprojekter og vil kunne bidrage til at fastsætte prioriteterne for udvælgelsen af projekter af fælleseuropæisk interesse med henblik på at nå EU’s energi- og klimamål, uden samtidig at påvirke det indre markeds funktionsdygtighed; er af den opfattelse, at sammenkoblingskapacitet i denne forbindelse bør betragtes som værende på samme niveau som 20-20-20-målene, og at den tiårige netudviklingsplan følgelig bør opfattes som et instrument til at overvåge efterlevelsen af sammenkoblingsmålet på 10 %; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at den tiårige netudviklingsplan indkredser nogle relevante el- og gasinfrastrukturprojekter og vil kunne bidrage til at fastsætte prioriteterne for udvælgelsen af projekter af fælleseuropæisk interesse med henblik på at nå EU’s energi- og klimamål, uden samtidig at påvirke det indre markeds funktionsdygtighed; er af den opfattelse, at sammenkoblingskapacitet i denne forbindelse bør betragtes som værende på samme niveau som 20-20-20-målene, og at den tiårige netudviklingsplan følgelig bør opfattes som et instrument til at overvåge efterlevelsen af sammenkoblingsmålet på 10 %;

| 29. | opfordrer Kommissionen til, med henblik på at sikre en bedre styring af EU’s planlægning med hensyn til el- og gasinfrastruktur fremover, at fremlægge et konkret forslag til at forbedre åbenheden og den offentlige deltagelse i fastlæggelsen af EU’s prioriteter inden for en udvidet proces med deltagelse af interessehaverne (herunder f.eks. energisektoren, uafhængige eksperter, forbrugerorganisationer og ngo’er); anser offentliggørelse af tekniske planlægningsdata for et essentielt element i at sikre denne deltagelse; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til, med henblik på at sikre en bedre styring af EU’s planlægning med hensyn til el- og gasinfrastruktur fremover, at fremlægge et konkret forslag til at forbedre åbenheden og den offentlige deltagelse i fastlæggelsen af EU’s prioriteter inden for en udvidet proces med deltagelse af interessehaverne (herunder f.eks. energisektoren, uafhængige eksperter, forbrugerorganisationer og ngo’er); anser offentliggørelse af tekniske planlægningsdata for et essentielt element i at sikre denne deltagelse;

| 30. | mener, at der skal være opmærksomhed om ejerskabsforholdene vedrørende energiinfrastrukturer i EU, der ejes af udenlandske selskaber, eller datterselskaber herunder, der ikke besidder en gennemsigtig ledelsesstruktur eller er genstand for utilbørlig påvirkning fra udenlandske regeringer; opfordrer Kommissionen til at stille forslag om passende juridiske og institutionelle sikringer i denne forbindelse, navnlig hvad angår adgang til EU-midler; |
| --- | --- |

30.

mener, at der skal være opmærksomhed om ejerskabsforholdene vedrørende energiinfrastrukturer i EU, der ejes af udenlandske selskaber, eller datterselskaber herunder, der ikke besidder en gennemsigtig ledelsesstruktur eller er genstand for utilbørlig påvirkning fra udenlandske regeringer; opfordrer Kommissionen til at stille forslag om passende juridiske og institutionelle sikringer i denne forbindelse, navnlig hvad angår adgang til EU-midler;

| 31. | mener, at den tiårige netudviklingsplan bidrager til det rullende program for udvikling af gastransport- og eltransmissionsinfrastruktur i EU i et langsigtet EU-planlægningsperspektiv kontrolleret af ACER og Kommissionen, under behørig hensyntagen til de relevante bestemmelser i den tredje pakke om det indre marked; |
| --- | --- |

31.

mener, at den tiårige netudviklingsplan bidrager til det rullende program for udvikling af gastransport- og eltransmissionsinfrastruktur i EU i et langsigtet EU-planlægningsperspektiv kontrolleret af ACER og Kommissionen, under behørig hensyntagen til de relevante bestemmelser i den tredje pakke om det indre marked;

| 32. | understreger, at denne nedefra-orienterede tilgang skal suppleres af et velstruktureret oppefra-synsvinkel i EU-perspektiv; |
| --- | --- |

32.

understreger, at denne nedefra-orienterede tilgang skal suppleres af et velstruktureret oppefra-synsvinkel i EU-perspektiv;

| 33. | fremhæver, at indsatsen til at fremme anlæggelsen af transmissions- og distributionsinfrastruktur til effektiv og intelligent integration af vedvarende energi og nye anvendelsesmuligheder for elektricitet (såsom elektriske eller hybride plug-in-køretøjer) er afgørende for en vellykket opfyldelse af de overordnede energimålsætninger; glæder sig over, at det fremtidige europæiske supernet og de pilotprojekter, som Firenzeforummet har slået til lyd for, er blevet opprioriteret; anmoder Kommissionen om at foretage en høring med alle de relevante interessehavere med henblik på at fremskynde fastlæggelsen af elmotorveje som en integreret del af en centralbaseret netinfrastruktur med det formål at optimere sammenkobling, system-overlevelsesevne og operationel fleksibilitet og for at reducere omkostninger, uden at noget større geografisk territorium i EU udelukkes, og opfordrer Kommissionen til senest i midten af 2014 at forelægge Parlamentet et udkast, der i videst muligt omfang imødekommer de specifikke behov, der opstår som følge af transmission af vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

33.

fremhæver, at indsatsen til at fremme anlæggelsen af transmissions- og distributionsinfrastruktur til effektiv og intelligent integration af vedvarende energi og nye anvendelsesmuligheder for elektricitet (såsom elektriske eller hybride plug-in-køretøjer) er afgørende for en vellykket opfyldelse af de overordnede energimålsætninger; glæder sig over, at det fremtidige europæiske supernet og de pilotprojekter, som Firenzeforummet har slået til lyd for, er blevet opprioriteret; anmoder Kommissionen om at foretage en høring med alle de relevante interessehavere med henblik på at fremskynde fastlæggelsen af elmotorveje som en integreret del af en centralbaseret netinfrastruktur med det formål at optimere sammenkobling, system-overlevelsesevne og operationel fleksibilitet og for at reducere omkostninger, uden at noget større geografisk territorium i EU udelukkes, og opfordrer Kommissionen til senest i midten af 2014 at forelægge Parlamentet et udkast, der i videst muligt omfang imødekommer de specifikke behov, der opstår som følge af transmission af vedvarende energiformer;

| 34. | påpeger, at de geografiske forhindringer, der følger af deres beliggenhed, gør det særdeles vanskeligt at integrere øer og bjergegne i EU’s energinet; opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til de mange forskellige forhold, der gør sig gældende i regionerne, og til at være særligt opmærksom på regioner med specielle geografiske og demografiske karakteristika, såsom øer, bjergegne og regioner med lav befolkningstæthed, med henblik på at opnå en øget diversificering af energikilder og for at fremme vedvarende energi med henblik på at mindske afhængigheden af importeret energi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at medtage den særlige situation, der gør sig gældende for øers energisystemer, i sine prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at de geografiske forhindringer, der følger af deres beliggenhed, gør det særdeles vanskeligt at integrere øer og bjergegne i EU’s energinet; opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til de mange forskellige forhold, der gør sig gældende i regionerne, og til at være særligt opmærksom på regioner med specielle geografiske og demografiske karakteristika, såsom øer, bjergegne og regioner med lav befolkningstæthed, med henblik på at opnå en øget diversificering af energikilder og for at fremme vedvarende energi med henblik på at mindske afhængigheden af importeret energi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at medtage den særlige situation, der gør sig gældende for øers energisystemer, i sine prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020;

| 35. | understreger, at der er behov for en tværgående politisk sammenhæng, hvad angår energiinfrastrukturer og deres forbindelse med rammerne for maritim fysisk planlægning, og at dette også kunne være nyttigt for indarbejdelse af større projekter om offshore-vindmølleparker i en samlet strategi; |
| --- | --- |

35.

understreger, at der er behov for en tværgående politisk sammenhæng, hvad angår energiinfrastrukturer og deres forbindelse med rammerne for maritim fysisk planlægning, og at dette også kunne være nyttigt for indarbejdelse af større projekter om offshore-vindmølleparker i en samlet strategi;

| 36. | minder imidlertid Kommissionen om, at samtlige medlemsstater ikke kun bør støttes i at blive producenter, men også forbrugere af vedvarende energi af både sikkerhedsmæssige og økonomiske årsager; |
| --- | --- |

36.

minder imidlertid Kommissionen om, at samtlige medlemsstater ikke kun bør støttes i at blive producenter, men også forbrugere af vedvarende energi af både sikkerhedsmæssige og økonomiske årsager;

| 37. | fastholder, at udviklingen af regional energiproduktion er et vigtigt middel til sikring af selvforsyning på energiområdet i de forskellige egne af Europa, navnlig i den baltiske region, som fortsat er afsondret og afhængig af én enkelt forsyningskilde; bemærker, at regionerne råder over en bred vifte af ressourcer, inklusive muligheder for udnyttelse af naturressourcer, og at det fremtidige mål bør være fuldt ud at udnytte disse ressourcer med henblik på at diversificere energiproduktionen; |
| --- | --- |

37.

fastholder, at udviklingen af regional energiproduktion er et vigtigt middel til sikring af selvforsyning på energiområdet i de forskellige egne af Europa, navnlig i den baltiske region, som fortsat er afsondret og afhængig af én enkelt forsyningskilde; bemærker, at regionerne råder over en bred vifte af ressourcer, inklusive muligheder for udnyttelse af naturressourcer, og at det fremtidige mål bør være fuldt ud at udnytte disse ressourcer med henblik på at diversificere energiproduktionen;

| 38. | betoner, at en effektiv gasinfrastruktur er vigtig for at kunne forbedre energispredningen og forsyningssikkerheden, bidrage til at det indre marked for energi fungerer bedre og dermed til at reducere energiafhængigheden, under samtidig hensyntagen til behovet for en omfattende reduktion af emissionerne fra energisektoren inden 2050; fremhæver behovet for yderligere og korrekt anvendelse af fleksibilitetskravene i gasinfrastrukturen, navnlig med det formål at sikre sammenkoblinger og tilbagestrømning af gas, og understreger, at gasinfrastruktur bør udvikles under fuld hensyntagen til bidraget fra LNG/CNG-terminaler, transportskibe og lagre, såvel som udviklingen af gasomdannet biomasse og biogas; |
| --- | --- |

38.

betoner, at en effektiv gasinfrastruktur er vigtig for at kunne forbedre energispredningen og forsyningssikkerheden, bidrage til at det indre marked for energi fungerer bedre og dermed til at reducere energiafhængigheden, under samtidig hensyntagen til behovet for en omfattende reduktion af emissionerne fra energisektoren inden 2050; fremhæver behovet for yderligere og korrekt anvendelse af fleksibilitetskravene i gasinfrastrukturen, navnlig med det formål at sikre sammenkoblinger og tilbagestrømning af gas, og understreger, at gasinfrastruktur bør udvikles under fuld hensyntagen til bidraget fra LNG/CNG-terminaler, transportskibe og lagre, såvel som udviklingen af gasomdannet biomasse og biogas;

| 39. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at naturgas vil få stor betydning som støttebrændsel; fremhæver imidlertid, at andre former for energi og energilagringsfaciliteter også kommer til at udfylde en sådan rolle, hvis forsyningssikkerheden skal sikres; understreger, at et bredt energimiks fortsat vil være grundlaget for sikker, omkostningseffektiv energiforsyning; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at naturgas vil få stor betydning som støttebrændsel; fremhæver imidlertid, at andre former for energi og energilagringsfaciliteter også kommer til at udfylde en sådan rolle, hvis forsyningssikkerheden skal sikres; understreger, at et bredt energimiks fortsat vil være grundlaget for sikker, omkostningseffektiv energiforsyning;

| 40. | noterer sig, at i modsætning til alle andre infrastrukturinvesteringer, som EU planlægger at skabe incitament for, er gassammenkoblingerne og lagringen i henhold til forordningen af 2009 om gasforsyningssikkerhed obligatorisk infrastruktur; anmoder Kommissionen om at vurdere, hvorvidt der er behov for EU-finansiering af infrastrukturforbedringer, som kræves i henhold til forordningen af 2009; |
| --- | --- |

40.

noterer sig, at i modsætning til alle andre infrastrukturinvesteringer, som EU planlægger at skabe incitament for, er gassammenkoblingerne og lagringen i henhold til forordningen af 2009 om gasforsyningssikkerhed obligatorisk infrastruktur; anmoder Kommissionen om at vurdere, hvorvidt der er behov for EU-finansiering af infrastrukturforbedringer, som kræves i henhold til forordningen af 2009;

| 41. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at evaluere ikke-konventionelle gastyper under hensyntagen til juridiske forhold, livscyklus-vurderinger, til rådighed stående reserver, miljøpåvirkning og økonomisk levedygtighed; anmoder Kommissionen om på grundlag af princippet om ligebehandling af primære energikilder, at foretage en grundig evaluering af de mulige fordele og risici ved anvendelsen af ikke-konventionelle gastyper i EU; |
| --- | --- |

41.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at evaluere ikke-konventionelle gastyper under hensyntagen til juridiske forhold, livscyklus-vurderinger, til rådighed stående reserver, miljøpåvirkning og økonomisk levedygtighed; anmoder Kommissionen om på grundlag af princippet om ligebehandling af primære energikilder, at foretage en grundig evaluering af de mulige fordele og risici ved anvendelsen af ikke-konventionelle gastyper i EU;

| 42. | mener, at skønt dekarboniseringen af økonomien vil føre til en progressiv nedgang i brugen af fossil energi, vil olie være en væsentlig del af EU's energiforsyning i mange år endnu, og der skal derfor fortsat være en konkurrencedygtig europæisk olietransport og raffineringsinfrastruktur i overgangsperioden for at garantere sikre og overkommelige produktleveringer til EU's forbrugere; |
| --- | --- |

42.

mener, at skønt dekarboniseringen af økonomien vil føre til en progressiv nedgang i brugen af fossil energi, vil olie være en væsentlig del af EU's energiforsyning i mange år endnu, og der skal derfor fortsat være en konkurrencedygtig europæisk olietransport og raffineringsinfrastruktur i overgangsperioden for at garantere sikre og overkommelige produktleveringer til EU's forbrugere;

| 43. | understreger betydningen af en integreret energiinfrastrukturplanlægning for energikilder, der er baseret på landbrug eller forefindes i beskeden målestok i landdistrikterne, med henblik på at fremme decentral energiproduktion, markedsdeltagelse og udvikling af landdistrikterne; fremhæver betydningen af, at vedvarende energi gives prioriteret adgang til nettet, som skitseret i direktiv 2009/28/EF; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af en integreret energiinfrastrukturplanlægning for energikilder, der er baseret på landbrug eller forefindes i beskeden målestok i landdistrikterne, med henblik på at fremme decentral energiproduktion, markedsdeltagelse og udvikling af landdistrikterne; fremhæver betydningen af, at vedvarende energi gives prioriteret adgang til nettet, som skitseret i direktiv 2009/28/EF;

| 44. | påpeger behovet for at klargøre og tilpasse nettet til produktion af energityper som f.eks. elektricitet og biogas fra landbrug og skovbrug som følge af en reform af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

44.

påpeger behovet for at klargøre og tilpasse nettet til produktion af energityper som f.eks. elektricitet og biogas fra landbrug og skovbrug som følge af en reform af den fælles landbrugspolitik;

| 45. | mener, at der bør fokuseres på nye teknologiløsninger for brugen af energiaffald, dvs. afbrændt gas, overskudsvarme etc.; |
| --- | --- |

45.

mener, at der bør fokuseres på nye teknologiløsninger for brugen af energiaffald, dvs. afbrændt gas, overskudsvarme etc.;

| 46. | fremhæver betydningen af infrastruktur på distributionsniveau og producenternes/forbrugernes og distributionsnetoperatørernes vigtige rolle i forbindelse med integration af decentrale energiprodukter og effektivitetsforanstaltninger på efterspørgselssiden i systemet; gør opmærksom på, at en opprioritering af efterspørgselsorienteret styring og ditto energiformer i betydelig grad ville styrke integreringen af decentraliserede energityper og være et fremskridt for opnåelsen af de overordnede energipolitiske mål; er af den opfattelse, at dette også gælder for nationale infrastrukturprojekter, som har positiv indvirkning ud over de nationale grænser med hensyn til forsyningen eller sammenkoblingen af det indre marked for energi; |
| --- | --- |

46.

fremhæver betydningen af infrastruktur på distributionsniveau og producenternes/forbrugernes og distributionsnetoperatørernes vigtige rolle i forbindelse med integration af decentrale energiprodukter og effektivitetsforanstaltninger på efterspørgselssiden i systemet; gør opmærksom på, at en opprioritering af efterspørgselsorienteret styring og ditto energiformer i betydelig grad ville styrke integreringen af decentraliserede energityper og være et fremskridt for opnåelsen af de overordnede energipolitiske mål; er af den opfattelse, at dette også gælder for nationale infrastrukturprojekter, som har positiv indvirkning ud over de nationale grænser med hensyn til forsyningen eller sammenkoblingen af det indre marked for energi;

| 47. | opfordrer indtrængende Kommissionen til inden 2012 at fremlægge konkrete initiativer til at fremme udviklingen af energilagringskapaciteten (herunder gas-/hydrogenanlæg til flere formål, smarte returstrømsbatterier til elektriske køretøjer, pumpe- og lagringsanlæg for vandkraft, decentraliserede biogaslagring, højtemperatur-solcelleanlæg, trykluftlagringsanlæg og andre innovative teknologier); foreslår, at Kommissionen vurderer yderligere initiativer til energilagring med henblik på at maksimere integreringen af vedvarende energi; |
| --- | --- |

47.

opfordrer indtrængende Kommissionen til inden 2012 at fremlægge konkrete initiativer til at fremme udviklingen af energilagringskapaciteten (herunder gas-/hydrogenanlæg til flere formål, smarte returstrømsbatterier til elektriske køretøjer, pumpe- og lagringsanlæg for vandkraft, decentraliserede biogaslagring, højtemperatur-solcelleanlæg, trykluftlagringsanlæg og andre innovative teknologier); foreslår, at Kommissionen vurderer yderligere initiativer til energilagring med henblik på at maksimere integreringen af vedvarende energi;

| 48. | mener, at modernisering og forbedring af effektiviteten i nettene til opvarmning og nedkøling i byerne skal være en prioritet for EU, som bør afspejles og støttes i forbindelse med revisionen af den eksisterende finansielle ramme og det kommende finansielle overslag; |
| --- | --- |

48.

mener, at modernisering og forbedring af effektiviteten i nettene til opvarmning og nedkøling i byerne skal være en prioritet for EU, som bør afspejles og støttes i forbindelse med revisionen af den eksisterende finansielle ramme og det kommende finansielle overslag;

| 49. | glæder sig over de hidtidige projekter vedrørende CO2-opsamling, -transport og -lagring; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde en midtvejsrapport, herunder fra en teknisk og økonomisk synsvinkel, hvori den evaluerer de resultater, der er opnået ved anvendelsen af EU-støttet, eksperimentel CO2-opsamling og -lagringsteknologier (CCS) for kulfyrede kraftværker; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over de hidtidige projekter vedrørende CO2-opsamling, -transport og -lagring; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde en midtvejsrapport, herunder fra en teknisk og økonomisk synsvinkel, hvori den evaluerer de resultater, der er opnået ved anvendelsen af EU-støttet, eksperimentel CO2-opsamling og -lagringsteknologier (CCS) for kulfyrede kraftværker;

| 50. | opfordrer indtrængende Kommissionen til - i samarbejde med alle relevante interessehavere, herunder netværks- og markedsoperatørerne - i nødvendigt omfang at foretage en kritisk vurdering og gennemgang af de tal for investeringsbehov, der er angivet i meddelelsen om prioriteringer på energiinfrastrukturområdet, navnlig hvad angår efterspørgselsreduktion gennem energibesparelsesforanstaltninger, og anmoder den om at aflægge rapport til Rådet og Parlamentet om de formodentlig nødvendige investeringer; |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende Kommissionen til - i samarbejde med alle relevante interessehavere, herunder netværks- og markedsoperatørerne - i nødvendigt omfang at foretage en kritisk vurdering og gennemgang af de tal for investeringsbehov, der er angivet i meddelelsen om prioriteringer på energiinfrastrukturområdet, navnlig hvad angår efterspørgselsreduktion gennem energibesparelsesforanstaltninger, og anmoder den om at aflægge rapport til Rådet og Parlamentet om de formodentlig nødvendige investeringer;

| 51. | bemærker, at opførelse, drift og nedlukning af energiinfrastrukturprojekter ikke blot medfører kapital- og driftsudgifter, men også betydelige miljømæssige omkostninger; understreger vigtigheden af at indregne disse miljømæssige omkostninger i cost-benefit-analysen baseret på livscyklus-omkostningsberegninger; |
| --- | --- |

51.

bemærker, at opførelse, drift og nedlukning af energiinfrastrukturprojekter ikke blot medfører kapital- og driftsudgifter, men også betydelige miljømæssige omkostninger; understreger vigtigheden af at indregne disse miljømæssige omkostninger i cost-benefit-analysen baseret på livscyklus-omkostningsberegninger;

| 52. | mener, at transmissionssystemoperatører (TSO'er) bør pålægges at stille alle transmissionslinjer til rådighed for markedet, således at det undgås, at transmissionskapacitet forbeholdes grænseoverskridende udligning etc., og at dette påbud skal indskrives i bindende lovgivning baseret på de gældende retningslinjer om bedste praksis fra Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas; |
| --- | --- |

52.

mener, at transmissionssystemoperatører (TSO'er) bør pålægges at stille alle transmissionslinjer til rådighed for markedet, således at det undgås, at transmissionskapacitet forbeholdes grænseoverskridende udligning etc., og at dette påbud skal indskrives i bindende lovgivning baseret på de gældende retningslinjer om bedste praksis fra Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas;

| 53. | støtter styrket samarbejde mellem medlemsstaterne hen imod dannelsen af regionale forvaltningsmyndigheder for flere medlemsstater; hilser lignende initiativer til dannelse af enkeltstående regionale TSO'er velkommen; |
| --- | --- |

53.

støtter styrket samarbejde mellem medlemsstaterne hen imod dannelsen af regionale forvaltningsmyndigheder for flere medlemsstater; hilser lignende initiativer til dannelse af enkeltstående regionale TSO'er velkommen;

| 54. | anmoder Kommissionen og ACER om fortsat at stræbe efter at danne et fælles europæisk intradag-marked inden 2014, da dette ville gøre det muligt frit at udveksle energi på alle transmissionsforbindelser mellem lande og/eller forskellige prisområder; |
| --- | --- |

54.

anmoder Kommissionen og ACER om fortsat at stræbe efter at danne et fælles europæisk intradag-marked inden 2014, da dette ville gøre det muligt frit at udveksle energi på alle transmissionsforbindelser mellem lande og/eller forskellige prisområder;

Intelligente net

| 55. | mener, at energiinfrastruktur i højere grad bør orienteres mod slutbrugeren, med større fokus på samspillet mellem distributionssystemets kapacitet og forbruget, og betoner behovet for realtidsbaseret tovejsstrømme af strøm og oplysninger; betoner fordelene ved et nyt gas- og elektricitetssystem, der omfatter effektive teknologier, udstyr og tjenesteydelser, såsom intelligente net, intelligente målere og samvirkende ikt-baserede tilførsels- og efterspørgselsorienterede energistyringsservicer, der inddrager udviklingen af innovative og aktive prisfastsættelsesformler og efterspørgselsfølsomme systemer til gavn for forbrugerne; |
| --- | --- |

55.

mener, at energiinfrastruktur i højere grad bør orienteres mod slutbrugeren, med større fokus på samspillet mellem distributionssystemets kapacitet og forbruget, og betoner behovet for realtidsbaseret tovejsstrømme af strøm og oplysninger; betoner fordelene ved et nyt gas- og elektricitetssystem, der omfatter effektive teknologier, udstyr og tjenesteydelser, såsom intelligente net, intelligente målere og samvirkende ikt-baserede tilførsels- og efterspørgselsorienterede energistyringsservicer, der inddrager udviklingen af innovative og aktive prisfastsættelsesformler og efterspørgselsfølsomme systemer til gavn for forbrugerne;

| 56. | understreger behovet for at fremme udviklingen af brugervenlig teknologi og efterspørgselsorienteret styring med det formål at sikre etableringen af intelligent net-teknologier og efterspørgselsfølsomme systemer og for at samtlige interessehavere kan høste de fulde fordele af de intelligente net; |
| --- | --- |

56.

understreger behovet for at fremme udviklingen af brugervenlig teknologi og efterspørgselsorienteret styring med det formål at sikre etableringen af intelligent net-teknologier og efterspørgselsfølsomme systemer og for at samtlige interessehavere kan høste de fulde fordele af de intelligente net;

| 57. | understreger, at ibrugtagningen af intelligente net bør være en af energiinfrastruktur-prioriteterne i den hensigt at opfylde EU's energi- og klimamålsætninger, eftersom det vil bidrage til integreringen af fordelte, vedvarende energityper og elbiler, nedbringelse af energiafhængigheden, forbedringen af energieffektiviteten og udviklingen af fleksibilitet og kapacitet i elektricitetssystemet; mener, at intelligente net giver en enestående mulighed for at styrke innovation, jobskabelse og den EU-baserede industris konkurrenceevne, især hvad angår SMV’er; |
| --- | --- |

57.

understreger, at ibrugtagningen af intelligente net bør være en af energiinfrastruktur-prioriteterne i den hensigt at opfylde EU's energi- og klimamålsætninger, eftersom det vil bidrage til integreringen af fordelte, vedvarende energityper og elbiler, nedbringelse af energiafhængigheden, forbedringen af energieffektiviteten og udviklingen af fleksibilitet og kapacitet i elektricitetssystemet; mener, at intelligente net giver en enestående mulighed for at styrke innovation, jobskabelse og den EU-baserede industris konkurrenceevne, især hvad angår SMV’er;

| 58. | anmoder Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at lette omgående ibrugtagning af demonstrationsprojekter for store intelligente net som den bedste måde til at måle fordele og ulemper for det europæiske samfund på; bemærker, at der for at dele risikoen ved de investeringer, som der er brug for til disse projekter, kræves offentlig finansiering inden for en offentlig-privat partnerskabsramme, som med fordel bør opstilles af initiativet angående europæiske elektricitetsnet (EEGI); |
| --- | --- |

58.

anmoder Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at lette omgående ibrugtagning af demonstrationsprojekter for store intelligente net som den bedste måde til at måle fordele og ulemper for det europæiske samfund på; bemærker, at der for at dele risikoen ved de investeringer, som der er brug for til disse projekter, kræves offentlig finansiering inden for en offentlig-privat partnerskabsramme, som med fordel bør opstilles af initiativet angående europæiske elektricitetsnet (EEGI);

| 59. | bemærker, at intelligente net er et resultat af konvergensen mellem elektricitet og ikt, og at der derfor skal lægges særlig vægt på samarbejdet mellem disse to sektorer, f.eks. med hensyn til effektiv brug af radiospektret i hele Europa og til forståelsen af de intelligente energifunktioner inden for planlægningen af det fremtidige "tingenes internet"; anmoder Kommissionen om at udarbejde en samarbejdsplan for de forskellige involverede afdelinger (GD Forskning, GD Energi, GD INFSO osv.) for at sikre den mest sammenhængende og overordnet set effektive måde at bidrage på til opstilling og drift af intelligente net som et fundamentalt grundlag for de energipolitiske aktiviteter; |
| --- | --- |

59.

bemærker, at intelligente net er et resultat af konvergensen mellem elektricitet og ikt, og at der derfor skal lægges særlig vægt på samarbejdet mellem disse to sektorer, f.eks. med hensyn til effektiv brug af radiospektret i hele Europa og til forståelsen af de intelligente energifunktioner inden for planlægningen af det fremtidige "tingenes internet"; anmoder Kommissionen om at udarbejde en samarbejdsplan for de forskellige involverede afdelinger (GD Forskning, GD Energi, GD INFSO osv.) for at sikre den mest sammenhængende og overordnet set effektive måde at bidrage på til opstilling og drift af intelligente net som et fundamentalt grundlag for de energipolitiske aktiviteter;

| 60. | anmoder Kommissionen om at vurdere, hvorvidt der er behov for eventuelle yderligere lovgivningsmæssige initiativer for gennemførelsen af intelligente net i henhold til reglerne for den tredje lovgivningspakke om det interne energimarked; mener, at der i vurderingen skal tages højde for følgende målsætninger: i) sikring af tilstrækkelig åben adgang og deling af operative oplysninger mellem aktører og deres fysiske grænseflader; ii) skabelse af et velfungerende marked for energiservicer; og iii) passende tilskyndelse for netoperatører til at investere i intelligente teknologier til intelligente net; |
| --- | --- |

60.

anmoder Kommissionen om at vurdere, hvorvidt der er behov for eventuelle yderligere lovgivningsmæssige initiativer for gennemførelsen af intelligente net i henhold til reglerne for den tredje lovgivningspakke om det interne energimarked; mener, at der i vurderingen skal tages højde for følgende målsætninger: i) sikring af tilstrækkelig åben adgang og deling af operative oplysninger mellem aktører og deres fysiske grænseflader; ii) skabelse af et velfungerende marked for energiservicer; og iii) passende tilskyndelse for netoperatører til at investere i intelligente teknologier til intelligente net;

| 61. | slår til lyd for et øget fokus på samvirket mellem distributionssystemets kapacitet og forbruget i form af en fælles EU-strategi for intelligente net, og bemærker som fremhævet i Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011, at der bør være vedtaget tekniske standarder for intelligente netværk senest ved udgangen af 2012; |
| --- | --- |

61.

slår til lyd for et øget fokus på samvirket mellem distributionssystemets kapacitet og forbruget i form af en fælles EU-strategi for intelligente net, og bemærker som fremhævet i Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011, at der bør være vedtaget tekniske standarder for intelligente netværk senest ved udgangen af 2012;

| 62. | understreger, at nettene bør tilpasses nytilkomne operatører for at lette de nye små produktionskilder, som f.eks. husholdninger og SMV'er; |
| --- | --- |

62.

understreger, at nettene bør tilpasses nytilkomne operatører for at lette de nye små produktionskilder, som f.eks. husholdninger og SMV'er;

| 63. | mener, at der i det syvende og ottende rammeprogram for forskning og udvikling som en prioritet bør skabes et område for intelligent net-teknologi med hensyn til private opladningsinfrastruktur for elbiler med henblik på hurtig ibrugtagning af decentraliserede, tovejsenerginetværk på dette område; |
| --- | --- |

63.

mener, at der i det syvende og ottende rammeprogram for forskning og udvikling som en prioritet bør skabes et område for intelligent net-teknologi med hensyn til private opladningsinfrastruktur for elbiler med henblik på hurtig ibrugtagning af decentraliserede, tovejsenerginetværk på dette område;

| 64. | noterer sig behovet for at skabe et regelsæt for at fremme de meget store investeringer, der er behov for til etablering af intelligente net; |
| --- | --- |

64.

noterer sig behovet for at skabe et regelsæt for at fremme de meget store investeringer, der er behov for til etablering af intelligente net;

| 65. | understreger, at standardiseringen og interoperabiliteten af intelligente net skal prioriteres; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i samarbejde med EU's og de internationale standardiseringsorganer og industrien at fremskynde arbejdet vedrørende tekniske og sikkerhedsmæssige standarder for elkøretøjer, afgiftsbestemmelser for infrastruktur, intelligente net og intelligent måling med henblik på at afslutte arbejdet inden slutningen af 2012; fremhæver, at teknologierne bør baseres på åbne internationale standarder for at sikre omkostningseffektiviteten heraf, hvilket vil forstærke interoperabiliteten mellem anlæggene og give forbrugerne flere løsningsmuligheder at vælge imellem; |
| --- | --- |

65.

understreger, at standardiseringen og interoperabiliteten af intelligente net skal prioriteres; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i samarbejde med EU's og de internationale standardiseringsorganer og industrien at fremskynde arbejdet vedrørende tekniske og sikkerhedsmæssige standarder for elkøretøjer, afgiftsbestemmelser for infrastruktur, intelligente net og intelligent måling med henblik på at afslutte arbejdet inden slutningen af 2012; fremhæver, at teknologierne bør baseres på åbne internationale standarder for at sikre omkostningseffektiviteten heraf, hvilket vil forstærke interoperabiliteten mellem anlæggene og give forbrugerne flere løsningsmuligheder at vælge imellem;

| 66. | anerkender, at standardiseringsarbejdet inden for intelligent måling udføres i henhold til Kommissionens mandat M/441 til de europæiske standardiseringsorganisationer (CEN, CENELEC og ETSI), og understreger, at der i tekniske standarder for intelligente målere bør tages højde for yderligere funktionaliteter, som er påvist i den endelige rapport fra CEN/CENELEC/ETSI-koordineringsgruppen for intelligente målere (SM-CG), nemlig:






  — | fjernaflæsning eller måletekniske registre |
| --- | --- | --- |

66.

anerkender, at standardiseringsarbejdet inden for intelligent måling udføres i henhold til Kommissionens mandat M/441 til de europæiske standardiseringsorganisationer (CEN, CENELEC og ETSI), og understreger, at der i tekniske standarder for intelligente målere bør tages højde for yderligere funktionaliteter, som er påvist i den endelige rapport fra CEN/CENELEC/ETSI-koordineringsgruppen for intelligente målere (SM-CG), nemlig:

—

fjernaflæsning eller måletekniske registre

| — | tovejskommunikation |
| --- | --- |

—

tovejskommunikation

| — | støtte til tarifering/forudbetaling |
| --- | --- |

—

støtte til tarifering/forudbetaling

| — | fjernaktivering eller deaktivering af forsyning og energibegrænsning |
| --- | --- |

—

fjernaktivering eller deaktivering af forsyning og energibegrænsning

| — | kommunikation med og, hvis hensigtsmæssigt, direkte kontrol over enkelte apparater i boliger og bygninger |
| --- | --- |

—

kommunikation med og, hvis hensigtsmæssigt, direkte kontrol over enkelte apparater i boliger og bygninger

| — | levering af oplysninger via webportaler/gateway til et internt display; |
| --- | --- |

—

levering af oplysninger via webportaler/gateway til et internt display;

| 67. | glæder sig over det arbejde, som udføres af EEGI og Kommissionens aktionsgruppe for intelligente elektricitetsnet; anmoder Kommissionen om at tage nøje hensyn til deres konklusioner vedrørende den specifikke lovgivning om intelligente net, der forventes i første halvdel af 2011; |
| --- | --- |

67.

glæder sig over det arbejde, som udføres af EEGI og Kommissionens aktionsgruppe for intelligente elektricitetsnet; anmoder Kommissionen om at tage nøje hensyn til deres konklusioner vedrørende den specifikke lovgivning om intelligente net, der forventes i første halvdel af 2011;

| 68. | understreger, at formålet med intelligente målere er at sætte forbrugere effektivt i stand til at overvåge og kontrollere deres energiforbrug; |
| --- | --- |

68.

understreger, at formålet med intelligente målere er at sætte forbrugere effektivt i stand til at overvåge og kontrollere deres energiforbrug;

| 69. | påpeger, at medlemsstaterne allerede, under forudsætning af positiv vurdering, er forpligtede til at stille intelligente målere til rådighed for mindst 80 % af slutbrugerne inden 2020, og minder om det foreløbige mål om installation af intelligente målere i 50 % af alle husstande inden 2015 som aftalt i den nye digitale dagsorden for Europa; |
| --- | --- |

69.

påpeger, at medlemsstaterne allerede, under forudsætning af positiv vurdering, er forpligtede til at stille intelligente målere til rådighed for mindst 80 % af slutbrugerne inden 2020, og minder om det foreløbige mål om installation af intelligente målere i 50 % af alle husstande inden 2015 som aftalt i den nye digitale dagsorden for Europa;

| 70. | understreger, at medlemsstaterne bør støtte et tilstrækkeligt antal pilotprojekter for privatkunder for at styrke den offentlige accept og højne innovationsprocessen, som omhandlet i den tredje pakke vedrørende energimarkedet; opfordrer Kommissionen til på basis af de vurderinger, der kræves i den tredje energipakke, at foreslå yderligere foranstaltninger til sikring af ibrugtagningen af intelligente målere blandt alle andre forbrugere end husstande pr. 2014, idet mikrovirksomheder er midlertidigt undtaget; kræver, at der indføres klare regler om sikkerhed og privatlivs- og databeskyttelse i overensstemmelse med gældende EU-ret; |
| --- | --- |

70.

understreger, at medlemsstaterne bør støtte et tilstrækkeligt antal pilotprojekter for privatkunder for at styrke den offentlige accept og højne innovationsprocessen, som omhandlet i den tredje pakke vedrørende energimarkedet; opfordrer Kommissionen til på basis af de vurderinger, der kræves i den tredje energipakke, at foreslå yderligere foranstaltninger til sikring af ibrugtagningen af intelligente målere blandt alle andre forbrugere end husstande pr. 2014, idet mikrovirksomheder er midlertidigt undtaget; kræver, at der indføres klare regler om sikkerhed og privatlivs- og databeskyttelse i overensstemmelse med gældende EU-ret;

| 71. | understreger, at opstillingen af anordninger til energistyring, navnlig installation af intelligente målere til brug for forbrugere i hjemmet, først og fremmest skal være til klar, konkret gavn for slut-forbrugeren; indskærper nødvendigheden af, at forbrugerne holdes informeret om deres energiforbrug, således at de aktivt kan inddrages i energibesparelsesindsatsen, og at dette kræver et særligt fokus på at lave bevidstgørende oplysningskampagner, stille undervisning til rådighed, fakturere tydeligt, sikre omkostningseffektivitet og fremme udviklingen af brugervenlige teknologier; |
| --- | --- |

71.

understreger, at opstillingen af anordninger til energistyring, navnlig installation af intelligente målere til brug for forbrugere i hjemmet, først og fremmest skal være til klar, konkret gavn for slut-forbrugeren; indskærper nødvendigheden af, at forbrugerne holdes informeret om deres energiforbrug, således at de aktivt kan inddrages i energibesparelsesindsatsen, og at dette kræver et særligt fokus på at lave bevidstgørende oplysningskampagner, stille undervisning til rådighed, fakturere tydeligt, sikre omkostningseffektivitet og fremme udviklingen af brugervenlige teknologier;

| 72. | fremhæver i denne forbindelse den store betydning af støtte til forskning og innovation, som skal understøttes af en aktiv finansieringspolitik, herunder brugen af innovative instrumenter, der endnu mangler at blive udviklet, som f.eks. en europæisk fond til finansiering af innovation eller en europæisk fond for patenter; |
| --- | --- |

72.

fremhæver i denne forbindelse den store betydning af støtte til forskning og innovation, som skal understøttes af en aktiv finansieringspolitik, herunder brugen af innovative instrumenter, der endnu mangler at blive udviklet, som f.eks. en europæisk fond til finansiering af innovation eller en europæisk fond for patenter;

| 73. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at arbejde frem mod udvælgelse af et standardiseret godkendt radiospektrumbånd for intelligente målere og net; |
| --- | --- |

73.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at arbejde frem mod udvælgelse af et standardiseret godkendt radiospektrumbånd for intelligente målere og net;

| 74. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i tæt samarbejde med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse at vurdere behovet for yderligere databeskyttelsesforanstaltninger, forskellige aktørers opgaver og ansvar, bl.a. vedrørende adgang, besiddelse og håndtering af data og læse- og ændringsrettigheder, og, om nødvendigt, at fremsætte hensigtsmæssige lovforslag og/eller retningslinjer; |
| --- | --- |

74.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i tæt samarbejde med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse at vurdere behovet for yderligere databeskyttelsesforanstaltninger, forskellige aktørers opgaver og ansvar, bl.a. vedrørende adgang, besiddelse og håndtering af data og læse- og ændringsrettigheder, og, om nødvendigt, at fremsætte hensigtsmæssige lovforslag og/eller retningslinjer;

Fastlæggelse af klare og gennemsigtige kriterier for prioriterede projekter

| 75. | er tilfreds med de prioriterede korridorer, Kommissionen har udpeget, og er enig i, at de begrænsede midler skal udnyttes optimalt; gentager, at selv om ansvaret for planlægning og udvikling af infrastrukturprojekter fortrinsvist påhviler markedet, så har EU en rolle at udfylde i at fremme visse projekter ved at give dem status af "projekter af europæisk interesse" og yde finansiering til nogle af dem; |
| --- | --- |

75.

er tilfreds med de prioriterede korridorer, Kommissionen har udpeget, og er enig i, at de begrænsede midler skal udnyttes optimalt; gentager, at selv om ansvaret for planlægning og udvikling af infrastrukturprojekter fortrinsvist påhviler markedet, så har EU en rolle at udfylde i at fremme visse projekter ved at give dem status af "projekter af europæisk interesse" og yde finansiering til nogle af dem;

| 76. | opfordrer til en klar og gennemsigtig metodologi, som fører til udvælgelse af prioritetsprojekter, der imødekommer EU's pressende behov; indskærper, at udvælgelsen af projekter af europæisk interesse bør ske på grundlag af objektive og gennemsigtige kriterier under inddragelse af alle berørte parter; |
| --- | --- |

76.

opfordrer til en klar og gennemsigtig metodologi, som fører til udvælgelse af prioritetsprojekter, der imødekommer EU's pressende behov; indskærper, at udvælgelsen af projekter af europæisk interesse bør ske på grundlag af objektive og gennemsigtige kriterier under inddragelse af alle berørte parter;

| 77. | fremhæver, at alle projekter af europæisk interesse bør bidrage til at opfylde EU's energipolitiske målsætninger - færdiggørelse af det indre marked, fremme af energieffektivitet og vedvarende energi og forbedring af forsyningssikkerheden - og bør være i stand til at yde et betragteligt bidrag til






  — | at forøge markedsintegrationen, konkurrencen og markedslikviditeten og reducere markedskoncentrationen |
| --- | --- | --- |

77.

fremhæver, at alle projekter af europæisk interesse bør bidrage til at opfylde EU's energipolitiske målsætninger - færdiggørelse af det indre marked, fremme af energieffektivitet og vedvarende energi og forbedring af forsyningssikkerheden - og bør være i stand til at yde et betragteligt bidrag til

—

at forøge markedsintegrationen, konkurrencen og markedslikviditeten og reducere markedskoncentrationen

| — | at afvikle energienklaver |
| --- | --- |

—

at afvikle energienklaver

| — | at reducere netværkstab, forebygge flaskehalsproblemer i transmissionen - herunder hvad angår interne projekter, for så vidt som de bidrager til udviklingen af tværnational sammenkobling - og understøttelse af grænseoverskridende transmission |
| --- | --- |

—

at reducere netværkstab, forebygge flaskehalsproblemer i transmissionen - herunder hvad angår interne projekter, for så vidt som de bidrager til udviklingen af tværnational sammenkobling - og understøttelse af grænseoverskridende transmission

| — | at løse op for afhængighed af en enkelt leverandør |
| --- | --- |

—

at løse op for afhængighed af en enkelt leverandør

| — | diversificering af transitruter og forsyningskilder |
| --- | --- |

—

diversificering af transitruter og forsyningskilder

| — | integration af vedvarende energi i nettet og øget brug af vedvarende energityper via en reduktion af afkortningen af vedvarende energi; |
| --- | --- |

—

integration af vedvarende energi i nettet og øget brug af vedvarende energityper via en reduktion af afkortningen af vedvarende energi;

| 78. | finder, at et projekt kun skal være berettiget til prioritering, hvis det opfylder følgende kriterier:






  — | projektet skal have en klar EU-dimension (= klar interesse for EU's offentlighed) |
| --- | --- | --- |

78.

finder, at et projekt kun skal være berettiget til prioritering, hvis det opfylder følgende kriterier:

—

projektet skal have en klar EU-dimension (= klar interesse for EU's offentlighed)

| — | dets nødvendighed skal være dokumenteret på grundlag af infrastrukturhierarkiet |
| --- | --- |

—

dets nødvendighed skal være dokumenteret på grundlag af infrastrukturhierarkiet

| — | det skal være i overensstemmelse med klima-, energieffektivitets- og miljømålene |
| --- | --- |

—

det skal være i overensstemmelse med klima-, energieffektivitets- og miljømålene

| — | det skal være i overensstemmelse med EU’s langsigtede energipolitik (og dermed give mulighed for en fleksibel og multifunktionel anvendelse og undgå fastlåsningsvirkninger) |
| --- | --- |

—

det skal være i overensstemmelse med EU’s langsigtede energipolitik (og dermed give mulighed for en fleksibel og multifunktionel anvendelse og undgå fastlåsningsvirkninger)

| — | det skal have et godt cost-benefit-forhold og være omkostningseffektivt |
| --- | --- |

—

det skal have et godt cost-benefit-forhold og være omkostningseffektivt

| — | det skal være teknisk velfunderet; |
| --- | --- |

—

det skal være teknisk velfunderet;

| 79. | er af den opfattelse, at følgende berettigelseskriterier skal tages i betragtning med henblik på yderligere prioritering af projekter:






  — | hvorvidt det udbygger solidariteten mellem medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

79.

er af den opfattelse, at følgende berettigelseskriterier skal tages i betragtning med henblik på yderligere prioritering af projekter:

—

hvorvidt det udbygger solidariteten mellem medlemsstaterne

| — | projektets modenhed |
| --- | --- |

—

projektets modenhed

| — | hvorvidt projektet vil have minimal indvirkning på miljøet |
| --- | --- |

—

hvorvidt projektet vil have minimal indvirkning på miljøet

| — | hvorvidt de udgør den bedste mulighed for den berørte del af offentligheden; |
| --- | --- |

—

hvorvidt de udgør den bedste mulighed for den berørte del af offentligheden;

| 80. | understreger betydningen af regionalt samarbejde i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af de fastlagte prioriteter og udarbejdelsen af investeringsplanerne og de særlige projekter; mener, at de eksisterende strategier for makroregioner (som f.eks. de baltiske regioner og Donauregionen) også kan fungere som modeller for samarbejdsplatforme, når der træffes aftale om og gennemføres energiprojekter; |
| --- | --- |

80.

understreger betydningen af regionalt samarbejde i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af de fastlagte prioriteter og udarbejdelsen af investeringsplanerne og de særlige projekter; mener, at de eksisterende strategier for makroregioner (som f.eks. de baltiske regioner og Donauregionen) også kan fungere som modeller for samarbejdsplatforme, når der træffes aftale om og gennemføres energiprojekter;

| 81. | påpeger, at det er nødvendigt at gå videre med integration af det internationale energimarked ved især at fremme projekter, der sikrer, at nabolande har et afbalanceret nationalt energimiks; |
| --- | --- |

81.

påpeger, at det er nødvendigt at gå videre med integration af det internationale energimarked ved især at fremme projekter, der sikrer, at nabolande har et afbalanceret nationalt energimiks;

| 82. | understreger, at hindringer for konkurrence og markedsbetinget udvikling af alle energiinfrastrukturer, herunder fjernvarme og -køling, skal fjernes; |
| --- | --- |

82.

understreger, at hindringer for konkurrence og markedsbetinget udvikling af alle energiinfrastrukturer, herunder fjernvarme og -køling, skal fjernes;

| 83. | understreger, at de geografiske hindringer, som skyldes øområdernes beliggenhed, gør deres integration i EU's energinet meget vanskelig, og at de bør bevilges særlige faciliteter for at mindske deres energiafhængighed, enten ved at udvikle deres endogene potentiale inden for vedvarende energikilder eller ved at fremme energieffektivitet og energibesparelser; |
| --- | --- |

83.

understreger, at de geografiske hindringer, som skyldes øområdernes beliggenhed, gør deres integration i EU's energinet meget vanskelig, og at de bør bevilges særlige faciliteter for at mindske deres energiafhængighed, enten ved at udvikle deres endogene potentiale inden for vedvarende energikilder eller ved at fremme energieffektivitet og energibesparelser;

| 84. | påpeger, at gennemsigtigheden bør øges ved, at offentligheden gives klare oplysninger om hvert enkelt projekts formål og tekniske planlægningsdata; anmoder om, at det i forbindelse med offentlige høringer kontrolleres, at kriterierne er opfyldt; |
| --- | --- |

84.

påpeger, at gennemsigtigheden bør øges ved, at offentligheden gives klare oplysninger om hvert enkelt projekts formål og tekniske planlægningsdata; anmoder om, at det i forbindelse med offentlige høringer kontrolleres, at kriterierne er opfyldt;

| 85. | mener, at der ikke blot bør ydes støtte til store infrastrukturprojekter, men også til mindre projekter, som kan have en stor merværdi og blive hurtigere gennemført; |
| --- | --- |

85.

mener, at der ikke blot bør ydes støtte til store infrastrukturprojekter, men også til mindre projekter, som kan have en stor merværdi og blive hurtigere gennemført;

| 86. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at projekter, som får status af "projekter af europæisk interesse", stadig opfylder ovenstående kriterier efter godkendelsen; mener, at hvis der sker nogen større ændringer af et projekt, skal dets status som "projekt af europæisk interesse" revurderes; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at projekter, som får status af "projekter af europæisk interesse", stadig opfylder ovenstående kriterier efter godkendelsen; mener, at hvis der sker nogen større ændringer af et projekt, skal dets status som "projekt af europæisk interesse" revurderes;

Hurtige og gennemsigtige tilladelsesprocedurer

| 87. | er enig i, at det skal sikres, at projekter af europæisk interesse gennemføres rettidigt, og er tilfreds med Kommissionens forslag om at strømline, øge koordineringen af, forbedre og fremskynde tilladelsesprocedurerne - forudsat at nærhedsprincippet overholdes og den nationale kompetence vedrørende udstedelse af tilladelse respekteres - for at sikre, at de eksisterende frister på disse områder ikke afholder private investorer fra at være innovative; |
| --- | --- |

87.

er enig i, at det skal sikres, at projekter af europæisk interesse gennemføres rettidigt, og er tilfreds med Kommissionens forslag om at strømline, øge koordineringen af, forbedre og fremskynde tilladelsesprocedurerne - forudsat at nærhedsprincippet overholdes og den nationale kompetence vedrørende udstedelse af tilladelse respekteres - for at sikre, at de eksisterende frister på disse områder ikke afholder private investorer fra at være innovative;

| 88. | glæder sig over oprettelsen af en national kontaktmyndighed ("kvikskranke") for hvert projekt af europæisk interesse, der skal fungere som et samlet administrativt kontaktpunkt mellem bygherrerne og de forskellige myndigheder, der er involveret i tilladelsesproceduren; er af den opfattelse, at der i relation til grænseoverskridende projekter bør sikres yderligere koordinering mellem de nationale kvikskranker og at Kommissionen bør tildeles en større rolle i forbindelse med en sådan koordinering; påpeger, at Kommissionen og de nationale myndigheder, inden der oprettes nye administrative kvikskranker, bør gøre fuldstændig brug af de eksisterende institutioner; |
| --- | --- |

88.

glæder sig over oprettelsen af en national kontaktmyndighed ("kvikskranke") for hvert projekt af europæisk interesse, der skal fungere som et samlet administrativt kontaktpunkt mellem bygherrerne og de forskellige myndigheder, der er involveret i tilladelsesproceduren; er af den opfattelse, at der i relation til grænseoverskridende projekter bør sikres yderligere koordinering mellem de nationale kvikskranker og at Kommissionen bør tildeles en større rolle i forbindelse med en sådan koordinering; påpeger, at Kommissionen og de nationale myndigheder, inden der oprettes nye administrative kvikskranker, bør gøre fuldstændig brug af de eksisterende institutioner;

| 89. | understreger, at alle nationale kontaktmyndigheder skal være uafhængige og frie af politisk eller økonomisk indflydelse; mener, at projekter af europæisk interesse skal behandles i den rækkefølge, de fremlægges i, og inden for den tidsfrist, der fastsættes i Kommissionens kommende forslag; |
| --- | --- |

89.

understreger, at alle nationale kontaktmyndigheder skal være uafhængige og frie af politisk eller økonomisk indflydelse; mener, at projekter af europæisk interesse skal behandles i den rækkefølge, de fremlægges i, og inden for den tidsfrist, der fastsættes i Kommissionens kommende forslag;

| 90. | betoner vigtigheden af rettidig færdiggørelse af projekter og af en grundig dialog mellem interessehaverne; tilskynder Kommissionen til at etablere et system, der spænder fra mild til streng advarsel, for det tilfælde, at en medlemsstat undlader at behandle en ansøgning om tilladelse inden for en rimelig tid, og til nøje at overvåge, hvorvidt de nationale administrative procedurer tilsikrer korrekt og hurtig gennemførelse af projekter af europæisk interesse; glæder sig over, at der i tilfælde af vanskeligheder indføres vejledende frister, inden for hvilke de kompetente myndigheder skal træffe en endelig afgørelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til - i mangel af en sådan afgørelse - at undersøge, om den pågældende forsinkelse kan betragtes som et tilfælde af, at medlemsstaten lægger hindringer i vejen for en korrekt og hurtig gennemførelse af EU's indre marked for energi; |
| --- | --- |

90.

betoner vigtigheden af rettidig færdiggørelse af projekter og af en grundig dialog mellem interessehaverne; tilskynder Kommissionen til at etablere et system, der spænder fra mild til streng advarsel, for det tilfælde, at en medlemsstat undlader at behandle en ansøgning om tilladelse inden for en rimelig tid, og til nøje at overvåge, hvorvidt de nationale administrative procedurer tilsikrer korrekt og hurtig gennemførelse af projekter af europæisk interesse; glæder sig over, at der i tilfælde af vanskeligheder indføres vejledende frister, inden for hvilke de kompetente myndigheder skal træffe en endelig afgørelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til - i mangel af en sådan afgørelse - at undersøge, om den pågældende forsinkelse kan betragtes som et tilfælde af, at medlemsstaten lægger hindringer i vejen for en korrekt og hurtig gennemførelse af EU's indre marked for energi;

| 91. | opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til den forskelligartede række af særtræk og territoriale karakteristika ved projektet at afgøre, hvorvidt fælles eller samordnede procedurer til etablering af konkrete ad hoc-foranstaltninger og bedste praksis (regelmæssig informationsudveksling, rettidig oplysning om trufne beslutninger, fælles problemløser-mekanismer etc.) kan indføres, og til at evaluere hensigtsmæssigheden af at anvende voldgiftsprocedurer som et sidste middel til at træffe beslutning; |
| --- | --- |

91.

opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til den forskelligartede række af særtræk og territoriale karakteristika ved projektet at afgøre, hvorvidt fælles eller samordnede procedurer til etablering af konkrete ad hoc-foranstaltninger og bedste praksis (regelmæssig informationsudveksling, rettidig oplysning om trufne beslutninger, fælles problemløser-mekanismer etc.) kan indføres, og til at evaluere hensigtsmæssigheden af at anvende voldgiftsprocedurer som et sidste middel til at træffe beslutning;

| 92. | understreger nødvendigheden af en mere deltagerorienteret tilgang og anerkender, at det er en forudsætning for at opnå større accept af energiinfrastrukturprojekter i lokalbefolkningen, at den i tilstrækkelig grad informeres om projektets formål og inddrages i udviklingen af projekterne så tidligt som muligt; opfordrer til deltagelse på alle civilsamfundets niveauer af ngo'er, industri, arbejdsmarkedets parter og forbrugerorganisationer i forbindelse med høringsprocessen vedrørende projekter af europæisk interesse; opfordrer Kommissionen til at oprette et hørings- og vurderingssystem for at identificere og formidle bedste praksis og oplysning med henblik på offentlighedens accept af infrastrukturen; |
| --- | --- |

92.

understreger nødvendigheden af en mere deltagerorienteret tilgang og anerkender, at det er en forudsætning for at opnå større accept af energiinfrastrukturprojekter i lokalbefolkningen, at den i tilstrækkelig grad informeres om projektets formål og inddrages i udviklingen af projekterne så tidligt som muligt; opfordrer til deltagelse på alle civilsamfundets niveauer af ngo'er, industri, arbejdsmarkedets parter og forbrugerorganisationer i forbindelse med høringsprocessen vedrørende projekter af europæisk interesse; opfordrer Kommissionen til at oprette et hørings- og vurderingssystem for at identificere og formidle bedste praksis og oplysning med henblik på offentlighedens accept af infrastrukturen;

| 93. | understreger i betragtning af den betydning, regionernes strategier for bæredygtig energi har for deres udviklingspotentiale, behovet for at oprette en platform til udveksling af den bedste praksis, som er udviklet i regionerne, idet der tages højde for vellykkede eksempler på kommuner og regioner, der har specialiseret sig i vedvarende energi, energibesparelser og effektivitet; opfordrer i denne forbindelse til en høring og et evalueringssystem med henblik på indkredsning og formidling af bedste praksis og viden om offentlighedens accept af infrastruktur; |
| --- | --- |

93.

understreger i betragtning af den betydning, regionernes strategier for bæredygtig energi har for deres udviklingspotentiale, behovet for at oprette en platform til udveksling af den bedste praksis, som er udviklet i regionerne, idet der tages højde for vellykkede eksempler på kommuner og regioner, der har specialiseret sig i vedvarende energi, energibesparelser og effektivitet; opfordrer i denne forbindelse til en høring og et evalueringssystem med henblik på indkredsning og formidling af bedste praksis og viden om offentlighedens accept af infrastruktur;

| 94. | understreger, at den største udfordring består i at sikre lokalsamfundenes accept af energiinfrastrukturprojekter; er overbevist om, at offentlighedens og beslutningstagernes accept og tillid kun kan opnås ved at afholde åbne og gennemsigtige debatter, inden der træffes afgørelser om energiinfrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

94.

understreger, at den største udfordring består i at sikre lokalsamfundenes accept af energiinfrastrukturprojekter; er overbevist om, at offentlighedens og beslutningstagernes accept og tillid kun kan opnås ved at afholde åbne og gennemsigtige debatter, inden der træffes afgørelser om energiinfrastrukturprojekter;

| 95. | anmoder Kommissionen om at vurdere, om modernisering og opgradering af eksisterende energikorridorer er at foretrække frem for oprettelsen af nye korridorer, når det gælder omkostningseffektivitet og offentlighedens accept; |
| --- | --- |

95.

anmoder Kommissionen om at vurdere, om modernisering og opgradering af eksisterende energikorridorer er at foretrække frem for oprettelsen af nye korridorer, når det gælder omkostningseffektivitet og offentlighedens accept;

| 96. | slår til lyd for, at der gives mere information om vigtigheden af energinet i EU; anmoder Kommissionen om at overveje at iværksætte en informations- og kommunikationskampagne om EU-energinet, der er skræddersyet til det nationale og lokale publikum; |
| --- | --- |

96.

slår til lyd for, at der gives mere information om vigtigheden af energinet i EU; anmoder Kommissionen om at overveje at iværksætte en informations- og kommunikationskampagne om EU-energinet, der er skræddersyet til det nationale og lokale publikum;

Finansieringsinstrumenter

| 97. | bemærker, at netinvesteringer er konjunkturbestemte og bør ses i et historisk perspektiv; påpeger, at meget af den infrastruktur, der er blevet anlagt i de seneste årtier for at sammenkoble centraliserede kraftværker, forældes; påpeger, at der i samfundet vil være en forventning om, at udgifterne til videre drift af eksisterende infrastruktur og anlæggelse af ny infrastruktur anvendes på den bedst mulige måde ved hjælp af offentlig-private partnerskaber og udviklingen af innovative finansieringsinstrumenter; fremhæver nødvendigheden, at de infrastrukturelle krav anslås præcist, og at der undgås fastlåsninger i overskudskapaciteten, ved at det omkostningseffektive energieffektivitetspotentiale tages fuldstændigt i betragtning; |
| --- | --- |

97.

bemærker, at netinvesteringer er konjunkturbestemte og bør ses i et historisk perspektiv; påpeger, at meget af den infrastruktur, der er blevet anlagt i de seneste årtier for at sammenkoble centraliserede kraftværker, forældes; påpeger, at der i samfundet vil være en forventning om, at udgifterne til videre drift af eksisterende infrastruktur og anlæggelse af ny infrastruktur anvendes på den bedst mulige måde ved hjælp af offentlig-private partnerskaber og udviklingen af innovative finansieringsinstrumenter; fremhæver nødvendigheden, at de infrastrukturelle krav anslås præcist, og at der undgås fastlåsninger i overskudskapaciteten, ved at det omkostningseffektive energieffektivitetspotentiale tages fuldstændigt i betragtning;

| 98. | understreger, at når markedet er velfungerende, bør det kunne dække en betydelig del af udgifterne til påkrævede infrastrukturinvesteringer på grundlag af principperne om ordentlig omkostningsfordeling, gennemsigtighed, ikke-diskrimination og omkostningseffektivitet og i tråd med brugerbetalingsprincippet; anmoder Kommissionen om at vurdere, hvor de eksisterende reguleringsmæssige incitamenter er tilstrækkelige til at sende de nødvendige signaler til markedet, og hvilke supplerende foranstaltninger der er behov for, herunder til forbedring af omkostningsfordelingen; |
| --- | --- |

98.

understreger, at når markedet er velfungerende, bør det kunne dække en betydelig del af udgifterne til påkrævede infrastrukturinvesteringer på grundlag af principperne om ordentlig omkostningsfordeling, gennemsigtighed, ikke-diskrimination og omkostningseffektivitet og i tråd med brugerbetalingsprincippet; anmoder Kommissionen om at vurdere, hvor de eksisterende reguleringsmæssige incitamenter er tilstrækkelige til at sende de nødvendige signaler til markedet, og hvilke supplerende foranstaltninger der er behov for, herunder til forbedring af omkostningsfordelingen;

| 99. | er af den opfattelse, at når der ikke findes noget reguleringsmæssigt alternativ, og markedet alene ikke kan tilvejebringe de nødvendige investeringer, kan EU-midler være nødvendige for at finansiere visse begrænsede projekter af europæisk interesse, hvis specifikke særtræk gør dem økonomisk urentable, men som ikke desto mindre skal udvikles for, at EU's energipolitiske målsætninger kan opfyldes; finder, at offentlig finansiering kan anvendes til at tilvejebringe private investeringer ved, at der etableres en innovativ blanding af finansielle instrumenter, forudsat at de ikke er konkurrenceforvridende; |
| --- | --- |

99.

er af den opfattelse, at når der ikke findes noget reguleringsmæssigt alternativ, og markedet alene ikke kan tilvejebringe de nødvendige investeringer, kan EU-midler være nødvendige for at finansiere visse begrænsede projekter af europæisk interesse, hvis specifikke særtræk gør dem økonomisk urentable, men som ikke desto mindre skal udvikles for, at EU's energipolitiske målsætninger kan opfyldes; finder, at offentlig finansiering kan anvendes til at tilvejebringe private investeringer ved, at der etableres en innovativ blanding af finansielle instrumenter, forudsat at de ikke er konkurrenceforvridende;

| 100. | bemærker, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling yder et meget stort bidrag til finansieringen af energi- og andre infrastrukturprojekter, og påpeger samhørighedspolitikkens betydelige rolle på lokalt og regionalt plan med hensyn til energieffektivitet og opfyldelsen af EU's mål for vedvarende energi; |
| --- | --- |

100.

bemærker, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling yder et meget stort bidrag til finansieringen af energi- og andre infrastrukturprojekter, og påpeger samhørighedspolitikkens betydelige rolle på lokalt og regionalt plan med hensyn til energieffektivitet og opfyldelsen af EU's mål for vedvarende energi;

| 101. | understreger, at samhørigheds- og strukturfondene fortsat bør være centrale for vores infrastrukturprojekter; mener, at ethvert forsøg på at skabe nye sektorfonde med midler fra samhørighedspolitikken er en fejltagelse; |
| --- | --- |

101.

understreger, at samhørigheds- og strukturfondene fortsat bør være centrale for vores infrastrukturprojekter; mener, at ethvert forsøg på at skabe nye sektorfonde med midler fra samhørighedspolitikken er en fejltagelse;

| 102. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at finansieringen af infrastrukturinvesteringer er markedsbaseret for at forhindre konkurrenceforvridning og frembringelse af falske incitamenter for investering, samt at ubegrundede udsving mellem medlemsstaterne dermed undgås, dog under forudsætning af at offentlighedens interesser - især på lokalt og regionalt plan og i områder med særlige geografiske karakteristika, såsom øer, bjergrige regioner og regioner med en meget lav befolkningstæthed - samtidig beskyttes gennem en begrænset mængde offentlig finansiering, der skal resultere i et innovativt miks af finansielle instrumenter, der kan fungere som løftestang for private investeringer; |
| --- | --- |

102.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at finansieringen af infrastrukturinvesteringer er markedsbaseret for at forhindre konkurrenceforvridning og frembringelse af falske incitamenter for investering, samt at ubegrundede udsving mellem medlemsstaterne dermed undgås, dog under forudsætning af at offentlighedens interesser - især på lokalt og regionalt plan og i områder med særlige geografiske karakteristika, såsom øer, bjergrige regioner og regioner med en meget lav befolkningstæthed - samtidig beskyttes gennem en begrænset mængde offentlig finansiering, der skal resultere i et innovativt miks af finansielle instrumenter, der kan fungere som løftestang for private investeringer;

| 103. | mener, at EU bør finansiere kommercielt uattraktive projekter, der ikke er i stand til at tiltrække private investorer, men som ud fra et energimæssigt synspunkt er essentielle, for så vidt angår tilslutningen af isolerede EU-regioner til de europæiske energi- og gasnet som en integreret del af indførelsen af et indre marked for energi i EU; |
| --- | --- |

103.

mener, at EU bør finansiere kommercielt uattraktive projekter, der ikke er i stand til at tiltrække private investorer, men som ud fra et energimæssigt synspunkt er essentielle, for så vidt angår tilslutningen af isolerede EU-regioner til de europæiske energi- og gasnet som en integreret del af indførelsen af et indre marked for energi i EU;

| 104. | opfordrer Kommissionen til udelukkende at muliggøre offentlig finansiering for medlemsstater, der har gennemført den eksisterende EU-lovgivning fuldstændigt og anvender den korrekt, herunder de lovgivningsmæssige bestemmelser i den tredje pakke om det indre marked; |
| --- | --- |

104.

opfordrer Kommissionen til udelukkende at muliggøre offentlig finansiering for medlemsstater, der har gennemført den eksisterende EU-lovgivning fuldstændigt og anvender den korrekt, herunder de lovgivningsmæssige bestemmelser i den tredje pakke om det indre marked;

| 105. | opfordrer Kommissionen til at revidere statsstøttebestemmelserne med hensyn til energiinfrastrukturen og om nødvendigt stille forslag om at ændre disse bestemmelser, så medlemsstaterne får mulighed for at fremme infrastrukturens modernisering; opfordrer samtidig Kommissionen til at udarbejde et nyt dokument med retningslinjer for offentlig finansiering af projekter og de nuværende statsstøttebestemmelser, som opstiller klare kriterier for den offentlige finansiering af energiinfrastruktur; understreger, at dette dokument skal udarbejdes af GD Energi, GD Konkurrence og GD Regionalpolitik i fællesskab for at fjerne eventuelle uoverensstemmelser i Kommissionens bestemmelser; |
| --- | --- |

105.

opfordrer Kommissionen til at revidere statsstøttebestemmelserne med hensyn til energiinfrastrukturen og om nødvendigt stille forslag om at ændre disse bestemmelser, så medlemsstaterne får mulighed for at fremme infrastrukturens modernisering; opfordrer samtidig Kommissionen til at udarbejde et nyt dokument med retningslinjer for offentlig finansiering af projekter og de nuværende statsstøttebestemmelser, som opstiller klare kriterier for den offentlige finansiering af energiinfrastruktur; understreger, at dette dokument skal udarbejdes af GD Energi, GD Konkurrence og GD Regionalpolitik i fællesskab for at fjerne eventuelle uoverensstemmelser i Kommissionens bestemmelser;

| 106. | opfordrer på baggrund af de strategiske målsætninger til, at der tages hensyn til det geografiske princip i forbindelse med fremtidig energistøtte på områderne infrastruktur og forskning og udvikling; fastholder desuden, at udviklede regioner kun bør modtage yderligere støtte til forskning og udvikling, hvis de støttede aktiviteter udføres sammen med mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

106.

opfordrer på baggrund af de strategiske målsætninger til, at der tages hensyn til det geografiske princip i forbindelse med fremtidig energistøtte på områderne infrastruktur og forskning og udvikling; fastholder desuden, at udviklede regioner kun bør modtage yderligere støtte til forskning og udvikling, hvis de støttede aktiviteter udføres sammen med mindre udviklede regioner;

| 107. | understreger, at det med henblik på at fremme investeringer er helt afgørende, at der gælder stabile, forudsigelige og passende regler, herunder et passende afkast og incitamenter til ny infrastruktur, for at kunne fremme projekter inden for både transmission og distribution; fremhæver, at reguleringsmyndighederne bør fremme anvendelsen af ny teknologi gennem markedsincitamenter og pilotprojekter; |
| --- | --- |

107.

understreger, at det med henblik på at fremme investeringer er helt afgørende, at der gælder stabile, forudsigelige og passende regler, herunder et passende afkast og incitamenter til ny infrastruktur, for at kunne fremme projekter inden for både transmission og distribution; fremhæver, at reguleringsmyndighederne bør fremme anvendelsen af ny teknologi gennem markedsincitamenter og pilotprojekter;

| 108. | mener, at privat finansiering kan fremme en rettidig opførelse af de påkrævede energiinfrastrukturer, da infrastrukturudfordringens omfang er så stort, at det er nødvendigt at frigøre private midler på en korrekt måde; mener, at eftersom private investorer tager infrastrukturudfordringen op, bør Kommissionen udarbejde klare retningslinjer for markedsaktørernes og de private investorers inddragelse i tredjepartsdrevne el-linjer; mener, at betænkelighederne ved de mulige indvirkninger på markedets funktion kan overvindes, hvis tredjepartsdrevne el-operatører har pligt til at overdrage den fulde kapacitet til markedet; |
| --- | --- |

108.

mener, at privat finansiering kan fremme en rettidig opførelse af de påkrævede energiinfrastrukturer, da infrastrukturudfordringens omfang er så stort, at det er nødvendigt at frigøre private midler på en korrekt måde; mener, at eftersom private investorer tager infrastrukturudfordringen op, bør Kommissionen udarbejde klare retningslinjer for markedsaktørernes og de private investorers inddragelse i tredjepartsdrevne el-linjer; mener, at betænkelighederne ved de mulige indvirkninger på markedets funktion kan overvindes, hvis tredjepartsdrevne el-operatører har pligt til at overdrage den fulde kapacitet til markedet;

| 109. | fremhæver, at der i videst muligt omfang bør gøres brug af markedsbaserede redskaber, herunder forbedringer af regler om omkostningsfordeling, projektobligationer, revolverende midler, vedvarende energi-relateret egenkapitalfinansiering, lånegarantier, ikke-kommercielle risikodelingsfaciliteter, incitamenter til finansiering af offentlig-private partnerskaber, partnerskaber med EIB - gennem forbedring af bankens interventionskapacitet og til rådighed stående ressourcer - og anvendelse af indtægter fra emissionshandelssystemet til projekter tilknyttet vedvarende energityper og energieffektivitet, samt, hvis det er hensigtsmæssigt, andre innovative finansieringsinstrumenter; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til den finansielle kapacitet og markedsbetingelserne i mindre udviklede medlemsstater; |
| --- | --- |

109.

fremhæver, at der i videst muligt omfang bør gøres brug af markedsbaserede redskaber, herunder forbedringer af regler om omkostningsfordeling, projektobligationer, revolverende midler, vedvarende energi-relateret egenkapitalfinansiering, lånegarantier, ikke-kommercielle risikodelingsfaciliteter, incitamenter til finansiering af offentlig-private partnerskaber, partnerskaber med EIB - gennem forbedring af bankens interventionskapacitet og til rådighed stående ressourcer - og anvendelse af indtægter fra emissionshandelssystemet til projekter tilknyttet vedvarende energityper og energieffektivitet, samt, hvis det er hensigtsmæssigt, andre innovative finansieringsinstrumenter; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til den finansielle kapacitet og markedsbetingelserne i mindre udviklede medlemsstater;

| 110. | understreger betydningen af et tættere og mere effektivt samarbejde med den private sektor og finansielle institutioner, navnlig Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, med henblik på at fremme den nødvendige finansiering, især til grænseoverskridende projekter; opfordrer Kommissionen til at undersøge andre innovative finansielle instrumenter og hjælpe med at fremme etableringen af offentlig-private partnerskaber, til hvilke de lokale, regionale og nationale myndigheder skal sikre incitamenter, de nødvendige lovgivningsmæssige rammer og politiske støtte; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at udvikle teknisk bistand og finansieringsteknik på lokalt og regionalt myndighedsniveau for at støtte lokale aktører med at igangsætte energieffektivitetsprojekter - f.eks. ved at gøre brug af EIB’s tekniske bistandsfacilitet Elena og ESCOS’ erfaringer, for så vidt angår energieffektivitetsinfrastruktur; |
| --- | --- |

110.

understreger betydningen af et tættere og mere effektivt samarbejde med den private sektor og finansielle institutioner, navnlig Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, med henblik på at fremme den nødvendige finansiering, især til grænseoverskridende projekter; opfordrer Kommissionen til at undersøge andre innovative finansielle instrumenter og hjælpe med at fremme etableringen af offentlig-private partnerskaber, til hvilke de lokale, regionale og nationale myndigheder skal sikre incitamenter, de nødvendige lovgivningsmæssige rammer og politiske støtte; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at udvikle teknisk bistand og finansieringsteknik på lokalt og regionalt myndighedsniveau for at støtte lokale aktører med at igangsætte energieffektivitetsprojekter - f.eks. ved at gøre brug af EIB’s tekniske bistandsfacilitet Elena og ESCOS’ erfaringer, for så vidt angår energieffektivitetsinfrastruktur;

| 111. | støtter forslaget om at udstede fælles europæiske projektobligationer for at finansiere EU's vigtige infrastrukturbehov og strukturprojekter i forbindelse med EU 2020-dagsordenen, herunder den nye strategi for udvikling af energiinfrastrukturen; mener, at EU-projektobligationer vil sikre de nødvendige investeringer og skabe tilstrækkelig tillid til at gøre det muligt for større investeringsprojekter at tiltrække den støtte, de har brug for, og at de dermed ville blive en vigtig mekanisme til at udgøre en optimal løftestang for offentlig støtte; indskærper, at hvis Europa skal have et bæredygtigt grundlag, skal disse projekter også bidrage til den miljømæssige omlægning af vores økonomier; |
| --- | --- |

111.

støtter forslaget om at udstede fælles europæiske projektobligationer for at finansiere EU's vigtige infrastrukturbehov og strukturprojekter i forbindelse med EU 2020-dagsordenen, herunder den nye strategi for udvikling af energiinfrastrukturen; mener, at EU-projektobligationer vil sikre de nødvendige investeringer og skabe tilstrækkelig tillid til at gøre det muligt for større investeringsprojekter at tiltrække den støtte, de har brug for, og at de dermed ville blive en vigtig mekanisme til at udgøre en optimal løftestang for offentlig støtte; indskærper, at hvis Europa skal have et bæredygtigt grundlag, skal disse projekter også bidrage til den miljømæssige omlægning af vores økonomier;

| 112. | mener navnlig, at EU-projektobligationer kan blive et vigtigt finansielt instrument for de påkrævede energiinfrastrukturinvesteringer i EU, der hjælper private projektvirksomheder med at tiltrække kapitalmarkedsmidler fra investorerne; opfordrer Kommissionen til hurtigt at stille et lovgivningsmæssigt forslag om EU-projektobligationer; |
| --- | --- |

112.

mener navnlig, at EU-projektobligationer kan blive et vigtigt finansielt instrument for de påkrævede energiinfrastrukturinvesteringer i EU, der hjælper private projektvirksomheder med at tiltrække kapitalmarkedsmidler fra investorerne; opfordrer Kommissionen til hurtigt at stille et lovgivningsmæssigt forslag om EU-projektobligationer;

| 113. | understreger vigtigheden af, at reguleringsmyndighederne udvikler en fælles metodologi for omkostningsfordeling ved grænseoverskridende infrastrukturprojekter, eftersom sådanne incitamenter til infrastrukturnetværk er karakteriseret ved mange markedsfiaskoer, som hovedsagelig skyldes det naturlige monopol og den manglende konkurrence; |
| --- | --- |

113.

understreger vigtigheden af, at reguleringsmyndighederne udvikler en fælles metodologi for omkostningsfordeling ved grænseoverskridende infrastrukturprojekter, eftersom sådanne incitamenter til infrastrukturnetværk er karakteriseret ved mange markedsfiaskoer, som hovedsagelig skyldes det naturlige monopol og den manglende konkurrence;

| 114. | fremhæver vigtigheden af gennemsigtige, proportionelle, rimelige og ikke-diskriminerende tariffer med henblik på at sikre en passende omkostningsfordeling i forbindelse med investeringer i grænseoverskridende og interne transmissionsinfrastrukturer med grænseoverskridende effekter, som bidrager væsentligt til opnåelsen af EU's politiske mål, rimelige priser for forbrugerne og større konkurrenceevne; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afholde sig fra at fastsætte uforholdsmæssigt lavt regulerede tariffer; glæder sig over Kommissionens REMIT-forslag; |
| --- | --- |

114.

fremhæver vigtigheden af gennemsigtige, proportionelle, rimelige og ikke-diskriminerende tariffer med henblik på at sikre en passende omkostningsfordeling i forbindelse med investeringer i grænseoverskridende og interne transmissionsinfrastrukturer med grænseoverskridende effekter, som bidrager væsentligt til opnåelsen af EU's politiske mål, rimelige priser for forbrugerne og større konkurrenceevne; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afholde sig fra at fastsætte uforholdsmæssigt lavt regulerede tariffer; glæder sig over Kommissionens REMIT-forslag;

| 115. | minder om, at den tredje pakke forpligter reguleringsmyndighederne til, når de fastlægger tarifferne, ikke blot at vurdere investeringerne ud fra fordelene for den pågældende medlemsstat, men også ud fra fordelene for hele EU; opfordrer indtrængende ACER til at sikre, at dets medlemmer tager hensyn til denne forpligtelse; anmoder Kommissionen om i de tilfælde, hvor omkostninger og ulemper ikke kan fordeles retfærdigt gennem tariffastsættelsen, at foretage en videre vurdering af, hvorvidt kompensationsmekanismer baseret på konsekvent gennemsigtighed kan vise sig nyttige i forhold til godkendelsen af grænseoverskridende projekter eller af relevante interne projekter, der er nødvendige for opnåelsen af EU's energimål; |
| --- | --- |

115.

minder om, at den tredje pakke forpligter reguleringsmyndighederne til, når de fastlægger tarifferne, ikke blot at vurdere investeringerne ud fra fordelene for den pågældende medlemsstat, men også ud fra fordelene for hele EU; opfordrer indtrængende ACER til at sikre, at dets medlemmer tager hensyn til denne forpligtelse; anmoder Kommissionen om i de tilfælde, hvor omkostninger og ulemper ikke kan fordeles retfærdigt gennem tariffastsættelsen, at foretage en videre vurdering af, hvorvidt kompensationsmekanismer baseret på konsekvent gennemsigtighed kan vise sig nyttige i forhold til godkendelsen af grænseoverskridende projekter eller af relevante interne projekter, der er nødvendige for opnåelsen af EU's energimål;

| 116. | understreger vigtigheden af at øge energinettenes sammenkoblingskapacitet på tværnationalt plan og påpeger betydningen af at yde tilstrækkelig finansiering med henblik på at opnå de fastsatte mål, herunder territorial samhørighed; |
| --- | --- |

116.

understreger vigtigheden af at øge energinettenes sammenkoblingskapacitet på tværnationalt plan og påpeger betydningen af at yde tilstrækkelig finansiering med henblik på at opnå de fastsatte mål, herunder territorial samhørighed;

| 117. | opfordrer til forbedrede EU-finansieringsinstrumenter som støtte for de regionale og lokale myndigheder, når de ønsker at investere i bæredygtig energiproduktion; |
| --- | --- |

117.

opfordrer til forbedrede EU-finansieringsinstrumenter som støtte for de regionale og lokale myndigheder, når de ønsker at investere i bæredygtig energiproduktion;

| 118. | glæder sig over Kommissionens initiativ til i 2011 at fremsætte et forslag angående spørgsmålet om omkostningsfordelingen i forbindelse med teknologisk komplekse eller grænseoverskridende projekter, da dette anses for at være en af de største hindringer for udviklingen af grænseoverskridende infrastruktur, og til at foreslå et nyt finansieringsinstrument til støtte for prioritetsprojekter for perioden 2014-2010; |
| --- | --- |

118.

glæder sig over Kommissionens initiativ til i 2011 at fremsætte et forslag angående spørgsmålet om omkostningsfordelingen i forbindelse med teknologisk komplekse eller grænseoverskridende projekter, da dette anses for at være en af de største hindringer for udviklingen af grænseoverskridende infrastruktur, og til at foreslå et nyt finansieringsinstrument til støtte for prioritetsprojekter for perioden 2014-2010;

| 119. | betragter det som vigtigt, at der i fremtiden lægges større vægt på håndteringen af de finansielle garantier for investeringerne, og at de planlagte finansielle overslag udarbejdes i forbindelse med planlægningen af budgetperioden 2014-2020; |
| --- | --- |

119.

betragter det som vigtigt, at der i fremtiden lægges større vægt på håndteringen af de finansielle garantier for investeringerne, og at de planlagte finansielle overslag udarbejdes i forbindelse med planlægningen af budgetperioden 2014-2020;

Andre infrastrukturspørgsmål

| 120. | mener, at alle eksterne rørledninger og andre energinet, der passerer gennem EU's territorium, bør være omfattet af gennemskuelige mellemstatslige aftaler og underlagt det indre markeds regler, herunder reglerne om tredjeparters adgang, destinationsklausuler, tilsyn med allokering, styring af flaskehalse, aftalernes varighed og "take or pay"-klausuler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at nuværende og fremtidige rørledninger og kommercielle aftaler respekterer den etablerede EU-ret på energiområdet, og til at træffe foranstaltninger, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

120.

mener, at alle eksterne rørledninger og andre energinet, der passerer gennem EU's territorium, bør være omfattet af gennemskuelige mellemstatslige aftaler og underlagt det indre markeds regler, herunder reglerne om tredjeparters adgang, destinationsklausuler, tilsyn med allokering, styring af flaskehalse, aftalernes varighed og "take or pay"-klausuler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at nuværende og fremtidige rørledninger og kommercielle aftaler respekterer den etablerede EU-ret på energiområdet, og til at træffe foranstaltninger, hvis det er nødvendigt;

| 121. | opfordrer Kommissionen til yderligere at begrænse bevillingen af undtagelser for tredjepartsadgang i forbindelse med energiinfrastruktur, og til, at bevillingsmodtagerne underkastes kontrol af, hvorvidt de stadig er nødvendige; bemærker, at ydelsen af offentlig finansiering eller støtte til projekter via instrumenter såsom EIB-baserede projektobligationer osv. burde reducere eller fjerne behovet for at få undtagelser for tredjepartsadgang; |
| --- | --- |

121.

opfordrer Kommissionen til yderligere at begrænse bevillingen af undtagelser for tredjepartsadgang i forbindelse med energiinfrastruktur, og til, at bevillingsmodtagerne underkastes kontrol af, hvorvidt de stadig er nødvendige; bemærker, at ydelsen af offentlig finansiering eller støtte til projekter via instrumenter såsom EIB-baserede projektobligationer osv. burde reducere eller fjerne behovet for at få undtagelser for tredjepartsadgang;

*

* *

| 122. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

122.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaterne.

---

(1)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

(2)  EUT L 211 af 14.8.2009.

(3)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 1.

(4)  EUT L 262 af 22.9.2006, s. 1.

(5)  EUT L 200 af 31.7.2009, s. 31.

(6)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 107.

(7)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55

(8)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0441.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0485.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0068.

(12)  Sag C-490/10 Parlamentet mod Rådet, vedrørende forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/65

---

Tirsdag den 5. juli 2011Socialydelser af almen interesse

P7_TA(2011)0319

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for socialydelser af almen interesse (2009/2222(INI))

2013/C 33 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 2 og artikel 3, stk. 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 14, 106, 151, 153, litra l), j) og k), artikel 159, 160, 161 og 345, og protokol nr. 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 2 og artikel 3, stk. 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 14, 106, 151, 153, litra l), j) og k), artikel 159, 160, 161 og 345, og protokol nr. 26,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 36, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 36,

| — | der henviser til FN-konventionen om handicappedes rettigheder, som blev undertegnet af Det Europæiske Fællesskab den 26. november 2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om handicappedes rettigheder, som blev undertegnet af Det Europæiske Fællesskab den 26. november 2009 (1),

| — | der henviser til Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (3), særlig artikel 1, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (3), særlig artikel 1, stk. 3,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Iværksættelse af Fællesskabets Lissabon-program - sociale ydelser af almen interesse i Den Europæiske Union" (KOM(2006)0177) og det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om sociale ydelser af almen interesse i Den Europæiske Union (SEK(2006)0516), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Iværksættelse af Fællesskabets Lissabon-program - sociale ydelser af almen interesse i Den Europæiske Union" (KOM(2006)0177) og det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om sociale ydelser af almen interesse i Den Europæiske Union (SEK(2006)0516),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen "Tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse: Europas nye udfordring" (KOM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen "Tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse: Europas nye udfordring" (KOM(2007)0725),

| — | der henviser til arbejdsdokumenterne fra Kommissionens tjenestegrene "Frequently asked questions in relation with Commission Decision of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation granted to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, and of the Community Framework for State aid in the form of public service compensation" (ofte stillede spørgsmål vedrørende Kommissionens beslutning af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse) (SEK(2007)1516) og "Frequently asked questions concerning the application of public procurement rules to social services of general interest" (ofte stillede spørgsmål vedrørende anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb på socialydelser af almen interesse) (SEK(2007)1514), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumenterne fra Kommissionens tjenestegrene "Frequently asked questions in relation with Commission Decision of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation granted to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, and of the Community Framework for State aid in the form of public service compensation" (ofte stillede spørgsmål vedrørende Kommissionens beslutning af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse) (SEK(2007)1516) og "Frequently asked questions concerning the application of public procurement rules to social services of general interest" (ofte stillede spørgsmål vedrørende anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb på socialydelser af almen interesse) (SEK(2007)1514),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen "Guide to the application of the European Union rules on state aid, public procurement and the internal market to services of general economic interest, and in particular to social services of general interest" (vejledning i anvendelse af Den Europæiske Unions regler om statsstøtte, offentlige indkøb og det indre marked på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og navnlig socialydelser af almen interesse) (SEK(2010)1545), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen "Guide to the application of the European Union rules on state aid, public procurement and the internal market to services of general economic interest, and in particular to social services of general interest" (vejledning i anvendelse af Den Europæiske Unions regler om statsstøtte, offentlige indkøb og det indre marked på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og navnlig socialydelser af almen interesse) (SEK(2010)1545),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020) og sin beslutning af 16. juni 2010 om denne meddelelse (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020) og sin beslutning af 16. juni 2010 om denne meddelelse (5),

| — | der henviser til Kommissionens første "Biennial Report on social services of general interest" (SEK(2008)2179) og dens anden "Biennial Report on social services of general interest" (SEK(2010)1284) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens første "Biennial Report on social services of general interest" (SEK(2008)2179) og dens anden "Biennial Report on social services of general interest" (SEK(2010)1284) (6),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om beskatning af den finansielle sektor (KOM(2010)0549) samt det vedføjede arbejdsdokument (SEK(2010)1166), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om beskatning af den finansielle sektor (KOM(2010)0549) samt det vedføjede arbejdsdokument (SEK(2010)1166),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne" (KOM(2010)0608),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser - der bygger på resultaterne af den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet" (KOM(2011)0020) og til det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2011)0102) om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser - der bygger på resultaterne af den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet" (KOM(2011)0020) og til det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2011)0102) om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen" (KOM(2011)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen" (KOM(2011)0011),

| — | der henviser til kommissær Andors erklæring om de sociale bestemmelser i Lissabontraktaten (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til kommissær Andors erklæring om de sociale bestemmelser i Lissabontraktaten (8),

| — | der henviser til Monti-rapporten af 9. maj 2010 med titlen "En ny strategi for det indre marked til gavn for Europas økonomi og samfund" (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Monti-rapporten af 9. maj 2010 med titlen "En ny strategi for det indre marked til gavn for Europas økonomi og samfund" (9),

| — | der henviser til "Report on the application of Community rules to SSGI", der blev udarbejdet af Udvalget for Social Beskyttelse i 2008 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til "Report on the application of Community rules to SSGI", der blev udarbejdet af Udvalget for Social Beskyttelse i 2008 (10),

| — | der henviser til rapporten "A voluntary European quality framework for social services", der blev udarbejdet af Udvalget for Social Beskyttelse i 2010 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten "A voluntary European quality framework for social services", der blev udarbejdet af Udvalget for Social Beskyttelse i 2010 (11),

| — | der henviser til "Joint report on social protection and social inclusion 2010", der blev udarbejdet af Udvalget for Social Beskyttelse i 2010 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til "Joint report on social protection and social inclusion 2010", der blev udarbejdet af Udvalget for Social Beskyttelse i 2010 (12),

| — | der henviser til rapport med titlen "Assessment of the social dimension of the Europe 2020 strategy", udarbejdet af Udvalget om Social Beskyttelse i 2011 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport med titlen "Assessment of the social dimension of the Europe 2020 strategy", udarbejdet af Udvalget om Social Beskyttelse i 2011 (13),

| — | der henviser til konklusionerne og anbefalingerne fra de fora om sociale ydelser af almen interesse, der blev afholdt i hhv. Lissabon i september 2007, Paris i oktober 2008 og Bruxelles i oktober 2010 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne og anbefalingerne fra de fora om sociale ydelser af almen interesse, der blev afholdt i hhv. Lissabon i september 2007, Paris i oktober 2008 og Bruxelles i oktober 2010 (14),

| — | der henviser til konklusionerne fra EPSCO-Rådets samlinger hhv. den 16.-17. december 2008, den 8.-9. juni 2009 og den 6.-7. december 2010 (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra EPSCO-Rådets samlinger hhv. den 16.-17. december 2008, den 8.-9. juni 2009 og den 6.-7. december 2010 (15),

| — | der henviser til følgende domme ved Domstolen:






  — | af 19. april 2007 i sag C-295/05 (Tragsa) |
| --- | --- | --- |

—

der henviser til følgende domme ved Domstolen:

—

af 19. april 2007 i sag C-295/05 (Tragsa)

| — | af 18. december i sag 2007 C-532/03, Kommissionen mod Irland (Den irske ambulancetjeneste) |
| --- | --- |

—

af 18. december i sag 2007 C-532/03, Kommissionen mod Irland (Den irske ambulancetjeneste)

| — | af 13. november 2008 i sag C-324/07 (Coditel Brabant) |
| --- | --- |

—

af 13. november 2008 i sag C-324/07 (Coditel Brabant)

| — | af 9. juni 2009 i sag C-480/06, Kommissionen mod Tyskland (Stadtwerke Hamburg) |
| --- | --- |

—

af 9. juni 2009 i sag C-480/06, Kommissionen mod Tyskland (Stadtwerke Hamburg)

| — | af 10. september 2009 i sag C-206/08 (Eurawasser) |
| --- | --- |

—

af 10. september 2009 i sag C-206/08 (Eurawasser)

| — | af 9. oktober 2009 i sag C-573/07 (Sea Srl) |
| --- | --- |

—

af 9. oktober 2009 i sag C-573/07 (Sea Srl)

| — | af 15. oktober 2009 i sag C-196/08 (Acoset) |
| --- | --- |

—

af 15. oktober 2009 i sag C-196/08 (Acoset)

| — | af 15. oktober 2009 i sag C-275/08, Kommissionen mod Tyskland (Datenzentrale Baden-Württemberg) |
| --- | --- |

—

af 15. oktober 2009 i sag C-275/08, Kommissionen mod Tyskland (Datenzentrale Baden-Württemberg)

| — | af 25. marts 2010 i sag C-451/08 (Helmut Müller), |
| --- | --- |

—

af 25. marts 2010 i sag C-451/08 (Helmut Müller),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 6. december 2006 om Kommissionens meddelelse med titlen "Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union" (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 6. december 2006 om Kommissionens meddelelse med titlen "Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union" (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. september 2006 om en fremtidssikret europæisk social model (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. september 2006 om en fremtidssikret europæisk social model (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2006 om Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2006 om Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2007 om socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2007 om socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om nye udviklingstendenser for offentlige indkøbskontrakter (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om nye udviklingstendenser for offentlige indkøbskontrakter (23),

| — | der henviser til sin erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde (24),

| — | der henviser til resultaterne af Eurofounds livskvalitetsundersøgelser i 2003 og 2007 (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af Eurofounds livskvalitetsundersøgelser i 2003 og 2007 (25),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Regionaludviklingsudvalget samt til Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0239/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Regionaludviklingsudvalget samt til Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0239/2011),

| A. | der henviser til, at artikel 3 i TEUF bekræfter medlemsstaternes mål som værende konstante forbedringer af leve- og arbejdsvilkårene og Unionens mål som værende befolkningernes velfærd, der skal opnås gennem bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, som er målrettet mod at understøtte små og mellemstore virksomheder, og hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, bekæmpelse af social udstødelse og forskelsbehandling, fremme af social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 3 i TEUF bekræfter medlemsstaternes mål som værende konstante forbedringer af leve- og arbejdsvilkårene og Unionens mål som værende befolkningernes velfærd, der skal opnås gennem bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, som er målrettet mod at understøtte små og mellemstore virksomheder, og hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, bekæmpelse af social udstødelse og forskelsbehandling, fremme af social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder,

| B. | der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 9 i TEUF ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter skal tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 9 i TEUF ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter skal tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed,

| C. | der henviser til, at artikel 14 i TEUF og protokol nr. 26 udtrykkeligt omhandler tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse; der endvidere henviser til, at det bekræftes, at nationale, regionale og lokale myndigheder har den afgørende rolle og vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, rekvirere og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og at traktaterne ikke berører medlemsstaternes kompetence til at levere, rekvirere og tilrettelægge ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 14 i TEUF og protokol nr. 26 udtrykkeligt omhandler tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse; der endvidere henviser til, at det bekræftes, at nationale, regionale og lokale myndigheder har den afgørende rolle og vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, rekvirere og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og at traktaterne ikke berører medlemsstaternes kompetence til at levere, rekvirere og tilrettelægge ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse,

| D. | der henviser til, at adgangen til tjenesteydelser af almen interesse er en grundlæggende rettighed, som er omfattet under de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, der anerkendes i verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at adgangen til tjenesteydelser af almen interesse er en grundlæggende rettighed, som er omfattet under de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, der anerkendes i verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| E. | der henviser til, at levering af sociale ydelser af almen interesse, der er til rådighed for alle, af høj kvalitet, tilgængelige og prismæssigt overkommelige i den betydning, der er omfattet af Kommissionens meddelelse fra 2007 om tjenesteydelser af almen interesse, derfor kan anses for en vigtig søjle i den europæiske sociale model og som grundlaget for en god livskvalitet og for opfyldelsen af EU’s beskæftigelsesmæssige, sociale og økonomiske målsætninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at levering af sociale ydelser af almen interesse, der er til rådighed for alle, af høj kvalitet, tilgængelige og prismæssigt overkommelige i den betydning, der er omfattet af Kommissionens meddelelse fra 2007 om tjenesteydelser af almen interesse, derfor kan anses for en vigtig søjle i den europæiske sociale model og som grundlaget for en god livskvalitet og for opfyldelsen af EU’s beskæftigelsesmæssige, sociale og økonomiske målsætninger,

| F. | der henviser til, at socialydelser af almen interesse, og navnlig adgang til tjenesteydelser for pasning af børn, ældre og andre plejekrævende, er afgørende for lige deltagelse af kvinder og mænd på arbejdsmarkedet og hvad angår uddannelse og efteruddannelse, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at socialydelser af almen interesse, og navnlig adgang til tjenesteydelser for pasning af børn, ældre og andre plejekrævende, er afgørende for lige deltagelse af kvinder og mænd på arbejdsmarkedet og hvad angår uddannelse og efteruddannelse,

| G. | der henviser til, at kønsopdeling i socialydelser, både på sektorniveau og fagligt, har en skadelig virkning på arbejdsvilkårene og lønniveauer, og at ulønnet husligt arbejde, børnepasning og ældrepleje overvejende udføres af kvinder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kønsopdeling i socialydelser, både på sektorniveau og fagligt, har en skadelig virkning på arbejdsvilkårene og lønniveauer, og at ulønnet husligt arbejde, børnepasning og ældrepleje overvejende udføres af kvinder,

| H. | der henviser til, at udvidelsen af socialydelser af almen interesse har medvirket til at tiltrække flere kvinder til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udvidelsen af socialydelser af almen interesse har medvirket til at tiltrække flere kvinder til arbejdsmarkedet,

| I. | der henviser til, at artikel 4, stk. 2, og artikel 5, stk. 3, i TEU indbefatter subsidiaritet på lokalt plan, formelt anerkender regionalt og lokalt selvstyre; endvidere henviser til, at artikel 1 i protokol 26 til TEUF anerkender den væsentlige rolle og de vide beføjelser hos de nationale, regionale og lokale myndigheder i og med, at de tilvejebringer, yder og organiserer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der er tilpasset brugernes behov så tæt som muligt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at artikel 4, stk. 2, og artikel 5, stk. 3, i TEU indbefatter subsidiaritet på lokalt plan, formelt anerkender regionalt og lokalt selvstyre; endvidere henviser til, at artikel 1 i protokol 26 til TEUF anerkender den væsentlige rolle og de vide beføjelser hos de nationale, regionale og lokale myndigheder i og med, at de tilvejebringer, yder og organiserer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der er tilpasset brugernes behov så tæt som muligt,

Grundlæggende rettigheder og universalitet

| 1. | mener, at sociale ydelser af almen interesse, brugerne heraf og udbyderne heraf har en række særlige karakteristika udover de fælles karakteristika for tjenesteydelser af almen interesse; mener, at sociale ydelser af almen interesse som defineret af medlemsstaterne omfatter lovfæstede og supplerende sociale sikringsordninger og alment tilgængelige ydelser, som leveres direkte til personen med det formål at højne livskvaliteten for alle; mener, at de spiller en rolle med hensyn til forebyggelse, social sammenhængskraft og inklusion og gør grundlæggende sociale rettigheder håndgribelige i henhold til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

1.

mener, at sociale ydelser af almen interesse, brugerne heraf og udbyderne heraf har en række særlige karakteristika udover de fælles karakteristika for tjenesteydelser af almen interesse; mener, at sociale ydelser af almen interesse som defineret af medlemsstaterne omfatter lovfæstede og supplerende sociale sikringsordninger og alment tilgængelige ydelser, som leveres direkte til personen med det formål at højne livskvaliteten for alle; mener, at de spiller en rolle med hensyn til forebyggelse, social sammenhængskraft og inklusion og gør grundlæggende sociale rettigheder håndgribelige i henhold til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| 2. | anerkender, at der i forbindelse med sociale ydelser af almen interesse er to modstridende faktorer, som skal forenes: På den ene side er der nærhedsprincippet, som opretholder de nationale offentlige myndigheders frihed til at definere, organisere og finansiere sociale ydelser af almen interesse efter egen vurdering, sammen med proportionalitetsprincippet, og på den anden side er der det ansvar, som ligger hos Fællesskabet og medlemsstaterne på deres respektive kompetenceområder i henhold til traktaten; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at der i forbindelse med sociale ydelser af almen interesse er to modstridende faktorer, som skal forenes: På den ene side er der nærhedsprincippet, som opretholder de nationale offentlige myndigheders frihed til at definere, organisere og finansiere sociale ydelser af almen interesse efter egen vurdering, sammen med proportionalitetsprincippet, og på den anden side er der det ansvar, som ligger hos Fællesskabet og medlemsstaterne på deres respektive kompetenceområder i henhold til traktaten;

| 3. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastholde eksistensen af socialydelser af almen interesse, der er tilgængelige, til overkommelige priser og af høj kvalitet, og til at sikre ikke-forskelsbehandlende adgang til dem for alle borgere uanset køn, indkomst, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder, seksuel orientering eller ansættelsesmæssige forhold; betragter sociale ydelser som fundamentale for at sikre ligestilling mellem kvinder og mænd, da sociale ydelser som sundhedsydelser og børnepasningsfaciliteter udgør grundpiller i indsatsen for at øge kvinders beskæftigelsesfrekvens og ligestilling mere generelt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastholde eksistensen af socialydelser af almen interesse, der er tilgængelige, til overkommelige priser og af høj kvalitet, og til at sikre ikke-forskelsbehandlende adgang til dem for alle borgere uanset køn, indkomst, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder, seksuel orientering eller ansættelsesmæssige forhold; betragter sociale ydelser som fundamentale for at sikre ligestilling mellem kvinder og mænd, da sociale ydelser som sundhedsydelser og børnepasningsfaciliteter udgør grundpiller i indsatsen for at øge kvinders beskæftigelsesfrekvens og ligestilling mere generelt;

| 4. | insisterer på behovet for at forhindre den nuværende finansielle og økonomiske krise og de fremtidige økonomiske udsigter i at bringe udviklingen af socialydelser af almen interesse i fare, da dette på lang sigt ville skade væksten i beskæftigelsen, den økonomiske vækst i EU, de øgede bidrag til de offentlige finanser og fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

4.

insisterer på behovet for at forhindre den nuværende finansielle og økonomiske krise og de fremtidige økonomiske udsigter i at bringe udviklingen af socialydelser af almen interesse i fare, da dette på lang sigt ville skade væksten i beskæftigelsen, den økonomiske vækst i EU, de øgede bidrag til de offentlige finanser og fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre en kønsspecifik konsekvensanalyse af de forskellige socialydelser af almen interesse og sikre, at vurderingen af foreslåede EU-aktioner set fra et ligestillingsperspektiv bliver en løbende og gennemsigtig proces med mærkbare resultater, og at kønsperspektivet indbygges i budgettet til alle EU's og nationale programmer og politikker; opfordrer desuden Kommissionen til i sine overvågningsrapporter at medtage ligestillingsspørgsmålet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre en kønsspecifik konsekvensanalyse af de forskellige socialydelser af almen interesse og sikre, at vurderingen af foreslåede EU-aktioner set fra et ligestillingsperspektiv bliver en løbende og gennemsigtig proces med mærkbare resultater, og at kønsperspektivet indbygges i budgettet til alle EU's og nationale programmer og politikker; opfordrer desuden Kommissionen til i sine overvågningsrapporter at medtage ligestillingsspørgsmålet;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre udbuddet, inden for politikker, der sigter på at opnå en balance i arbejdslivet, af tilgængelige og varierede former for børnepasning af høj kvalitet og til overkommelige priser som beskrevet i Barcelona-målsætningerne og forbedre udbuddet af pasningsydelser for ældre og andre plejekrævende som et afgørende skridt hen imod lige beskæftigelsesmuligheder for mænd og kvinder, da børnepasningsydelser ikke alene fremmer kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, men også giver jobmuligheder; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger til anerkendelse af ubetalt arbejde i hjemmet, børnepasning og ældrepleje, hovedsagelig udført af kvinder, som spiller en meget vigtig rolle for bæredygtigheden af de sociale systemer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre udbuddet, inden for politikker, der sigter på at opnå en balance i arbejdslivet, af tilgængelige og varierede former for børnepasning af høj kvalitet og til overkommelige priser som beskrevet i Barcelona-målsætningerne og forbedre udbuddet af pasningsydelser for ældre og andre plejekrævende som et afgørende skridt hen imod lige beskæftigelsesmuligheder for mænd og kvinder, da børnepasningsydelser ikke alene fremmer kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, men også giver jobmuligheder; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger til anerkendelse af ubetalt arbejde i hjemmet, børnepasning og ældrepleje, hovedsagelig udført af kvinder, som spiller en meget vigtig rolle for bæredygtigheden af de sociale systemer;

| 7. | understreger, at en social ydelses almene interesse ikke afhænger af dens område, men af hvordan den leveres, gennem en række forskellige faktorer, såsom nonprofitstatus eller ikkevalg af modtagere; |
| --- | --- |

7.

understreger, at en social ydelses almene interesse ikke afhænger af dens område, men af hvordan den leveres, gennem en række forskellige faktorer, såsom nonprofitstatus eller ikkevalg af modtagere;

| 8. | understreger, at når det gælder sociale ydelser af almen interesse, skal subsidiaritetsprincippet gå forud for reglerne om det indre marked; |
| --- | --- |

8.

understreger, at når det gælder sociale ydelser af almen interesse, skal subsidiaritetsprincippet gå forud for reglerne om det indre marked;

| 9. | understreger, at principielt skal afgørelsen om udformning, finansiering og levering af sociale ydelser af almen interesse høre under medlemsstaternes og de lokale myndigheders kompetence; Europa-Parlamentet respekterer og støtter dette princip og anmoder EU's institutioner om at tilslutte sig denne holdning; |
| --- | --- |

9.

understreger, at principielt skal afgørelsen om udformning, finansiering og levering af sociale ydelser af almen interesse høre under medlemsstaternes og de lokale myndigheders kompetence; Europa-Parlamentet respekterer og støtter dette princip og anmoder EU's institutioner om at tilslutte sig denne holdning;

| 10. | understreger, at hvis sociale ydelser af almen interesse skal udfylde deres rolle, kan adgang ikke udelukkende være forbeholdt vanskeligt stillede og sårbare mennesker men bør være alment tilgængelige og uafhængige af velstand eller indkomst, idet der sikres retfærdig adgang for de mest sårbare personer i overensstemmelse med medlemsstaternes love og praksis; |
| --- | --- |

10.

understreger, at hvis sociale ydelser af almen interesse skal udfylde deres rolle, kan adgang ikke udelukkende være forbeholdt vanskeligt stillede og sårbare mennesker men bør være alment tilgængelige og uafhængige af velstand eller indkomst, idet der sikres retfærdig adgang for de mest sårbare personer i overensstemmelse med medlemsstaternes love og praksis;

| 11. | understreger, at disse socialydelsers grundlæggende struktur og inkluderende karakter på en relevant, nyttig og effektiv måde bidrager til udviklingen af alle regioner, idet de giver staten og de lokale eller regionale myndigheder mulighed for at udføre en rolle ved hjælp af offentlig og privat finansiering; mener, at det er særligt vigtigt at bevare dem i landdistrikter og sårbare regioner og understreger de almene sundhedsydelsers vigtige rolle i forbindelse med at begrænse risikoen for afsondring af sårbare og marginaliserede samfund; |
| --- | --- |

11.

understreger, at disse socialydelsers grundlæggende struktur og inkluderende karakter på en relevant, nyttig og effektiv måde bidrager til udviklingen af alle regioner, idet de giver staten og de lokale eller regionale myndigheder mulighed for at udføre en rolle ved hjælp af offentlig og privat finansiering; mener, at det er særligt vigtigt at bevare dem i landdistrikter og sårbare regioner og understreger de almene sundhedsydelsers vigtige rolle i forbindelse med at begrænse risikoen for afsondring af sårbare og marginaliserede samfund;

| 12. | fremhæver, at sociale ydelser af almen interesse hovedsagelig finansieres af medlemsstaterne, eftersom de primært falder inden for disses kompetenceområde; mener ikke desto mindre, at Den Europæiske Union kan spille en vigtig rolle ved at bistå medlemsstaterne i deres modernisering og tilpasning til de nye forhold samt eventuelt være lydhøre over for borgernes krav med hensyn til kvaliteten og omfanget af ydelser; |
| --- | --- |

12.

fremhæver, at sociale ydelser af almen interesse hovedsagelig finansieres af medlemsstaterne, eftersom de primært falder inden for disses kompetenceområde; mener ikke desto mindre, at Den Europæiske Union kan spille en vigtig rolle ved at bistå medlemsstaterne i deres modernisering og tilpasning til de nye forhold samt eventuelt være lydhøre over for borgernes krav med hensyn til kvaliteten og omfanget af ydelser;

| 13. | fremhæver betydningen af så hurtigt som muligt at foretage en vurdering af de sociale konsekvenser og indvirkningen på folks liv af liberaliseringstiltag i sektorer, som er væsentlige for sociale fremskridt; |
| --- | --- |

13.

fremhæver betydningen af så hurtigt som muligt at foretage en vurdering af de sociale konsekvenser og indvirkningen på folks liv af liberaliseringstiltag i sektorer, som er væsentlige for sociale fremskridt;

| 14. | understreger, at det er vigtigt at styrke det indre markeds sociale dimension og tage mere hensyn til de særlige karakteristika, der gør sig gældende for socialydelser af almen interesse, igennem en pragmatisk strategi, hvor hovedvægten lægges på adgangen til disse ydelser og ydelsernes universelle karakter, retfærdighed, kvalitet og effektivitet; |
| --- | --- |

14.

understreger, at det er vigtigt at styrke det indre markeds sociale dimension og tage mere hensyn til de særlige karakteristika, der gør sig gældende for socialydelser af almen interesse, igennem en pragmatisk strategi, hvor hovedvægten lægges på adgangen til disse ydelser og ydelsernes universelle karakter, retfærdighed, kvalitet og effektivitet;

| 15. | støtter anbefalingen i Monti-rapporten om, at bredbåndsinternet og basale bankydelser bør anerkendes i EU-lovgivningen som tjenester, som medlemsstaterne kan sikre er til rådighed for alle og alment tilgængelige; |
| --- | --- |

15.

støtter anbefalingen i Monti-rapporten om, at bredbåndsinternet og basale bankydelser bør anerkendes i EU-lovgivningen som tjenester, som medlemsstaterne kan sikre er til rådighed for alle og alment tilgængelige;

Økonomisk bidrag

| 16. | noterer sig, idet det også understreger, at sociale ydelser af almen interesse ikke skal defineres ud fra deres økonomiske virkninger, Kommissionens anden toårlige rapport og bekræfter, at sociale ydelser af almen interesse yder et betragteligt økonomisk bidrag i form af arbejdspladser, økonomisk aktivitet og købekraft, og at ydelser på sundheds- og socialområdet tegner sig for 5 % af det økonomiske output og beskæftiger 21,4 millioner mennesker; bemærker, at CEEP i sin rapport "Mapping of Public Services" også bekræfter, at aktiviteter på sundheds- og socialområdet tegner sig for 9,6 % af beskæftigelsen i EU og 9,4 % af BNP; bemærker, at undersøgelsen af arbejdsstyrken fra 2008 viser, at kvinder udgør 79 % af arbejdsstyrken i sundhedsvæsenet, 81 % i hjemmeplejen og 83 % i sociale foranstaltninger uden institutionsophold; bemærker også, at et organ, der repræsenterer SMV'er, UEAPME, er af den opfattelse, at SMV'er har brug for effektive sociale ydelser af almen interesse af høj kvalitet for at kunne fungere med succes; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til principperne om ligestilling mellem kvinder og mænd; bemærker, at fremme af rummelige arbejdsmarkeder, forebyggelse og rehabilitering vil føre til omkostningsbesparelser og give kvalitetsforbedring på længere sigt; |
| --- | --- |

16.

noterer sig, idet det også understreger, at sociale ydelser af almen interesse ikke skal defineres ud fra deres økonomiske virkninger, Kommissionens anden toårlige rapport og bekræfter, at sociale ydelser af almen interesse yder et betragteligt økonomisk bidrag i form af arbejdspladser, økonomisk aktivitet og købekraft, og at ydelser på sundheds- og socialområdet tegner sig for 5 % af det økonomiske output og beskæftiger 21,4 millioner mennesker; bemærker, at CEEP i sin rapport "Mapping of Public Services" også bekræfter, at aktiviteter på sundheds- og socialområdet tegner sig for 9,6 % af beskæftigelsen i EU og 9,4 % af BNP; bemærker, at undersøgelsen af arbejdsstyrken fra 2008 viser, at kvinder udgør 79 % af arbejdsstyrken i sundhedsvæsenet, 81 % i hjemmeplejen og 83 % i sociale foranstaltninger uden institutionsophold; bemærker også, at et organ, der repræsenterer SMV'er, UEAPME, er af den opfattelse, at SMV'er har brug for effektive sociale ydelser af almen interesse af høj kvalitet for at kunne fungere med succes; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til principperne om ligestilling mellem kvinder og mænd; bemærker, at fremme af rummelige arbejdsmarkeder, forebyggelse og rehabilitering vil føre til omkostningsbesparelser og give kvalitetsforbedring på længere sigt;

| 17. | understreger, at sociale ydelser af almen interesse medvirker til at sætte borgere i stand til at udøve deres rettigheder og er målrettet mod at sikre social, territorial og økonomisk samhørighed i kraft af gennemførelsen af forskellige former for solidaritet; |
| --- | --- |

17.

understreger, at sociale ydelser af almen interesse medvirker til at sætte borgere i stand til at udøve deres rettigheder og er målrettet mod at sikre social, territorial og økonomisk samhørighed i kraft af gennemførelsen af forskellige former for solidaritet;

| 18. | understreger, at regionale og lokale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at definere, finansiere, levere og tildele sociale ydelser af almen interesse inden for rammerne af medlemsstaternes ordninger for sociale ydelser og social beskyttelse; påpeger, at det anslås, at den lokale og regionale offentlige sektor tegner sig for 15,9 % af EU-27’s BNP, hvoraf lokalforvaltningen alene tegner sig for 12,9 % og dens udgifter til socialsikring for 3 % af BNP (378,1 mia. EUR) (26); |
| --- | --- |

18.

understreger, at regionale og lokale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at definere, finansiere, levere og tildele sociale ydelser af almen interesse inden for rammerne af medlemsstaternes ordninger for sociale ydelser og social beskyttelse; påpeger, at det anslås, at den lokale og regionale offentlige sektor tegner sig for 15,9 % af EU-27’s BNP, hvoraf lokalforvaltningen alene tegner sig for 12,9 % og dens udgifter til socialsikring for 3 % af BNP (378,1 mia. EUR) (26);

| 19. | mener, at de nationale, regionale og lokale myndigheder bør udvide anvendelsen af offentlig-private partnerskaber på området for sundhedsydelser af almen interesse med henblik på at øge deres effektivitet og tilgængelighed; |
| --- | --- |

19.

mener, at de nationale, regionale og lokale myndigheder bør udvide anvendelsen af offentlig-private partnerskaber på området for sundhedsydelser af almen interesse med henblik på at øge deres effektivitet og tilgængelighed;

Socialt bidrag

| 20. | påpeger, at Eurofounds livskvalitetsundersøgelser (27) har godtgjort, at en af de vigtigste måder, hvorpå borgernes livskvalitet kan forbedres, er gennem at sikre fuld inddragelse i samfundet, samt at tilvejebringelse af social og territorial samhørighed sker gennem levering og udvikling af tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse; understreger, at sociale ydelser af almen interesse er en af hovedsøjlerne i den europæiske sociale model, idet den er en del af den måde, de europæiske samfund er indrettet på, og at deres formål er at nå socialpolitiske mål og gøre enkeltpersoner og gruppers sociale rettigheder håndgribelige. ofte gennem medlemsstaternes sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at Eurofounds livskvalitetsundersøgelser (27) har godtgjort, at en af de vigtigste måder, hvorpå borgernes livskvalitet kan forbedres, er gennem at sikre fuld inddragelse i samfundet, samt at tilvejebringelse af social og territorial samhørighed sker gennem levering og udvikling af tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse; understreger, at sociale ydelser af almen interesse er en af hovedsøjlerne i den europæiske sociale model, idet den er en del af den måde, de europæiske samfund er indrettet på, og at deres formål er at nå socialpolitiske mål og gøre enkeltpersoner og gruppers sociale rettigheder håndgribelige. ofte gennem medlemsstaternes sociale sikringsordninger;

| 21. | understreger behovet for at støtte en politik med social fremgang, som sikrer alles adgang til offentlige ydelser af høj kvalitet med særlig hensyntagen til dårligt stillede grupper, såsom enlige mødre, kvinder, ældre, børn, indvandrere og handicappede; |
| --- | --- |

21.

understreger behovet for at støtte en politik med social fremgang, som sikrer alles adgang til offentlige ydelser af høj kvalitet med særlig hensyntagen til dårligt stillede grupper, såsom enlige mødre, kvinder, ældre, børn, indvandrere og handicappede;

| 22. | understreger, at det er upassende at anvende offentlige midler, som er tiltænkt sociale ydelser af almen interesse, til andre formål end at opfylde målsætningerne for ydelsen, og at ingen andele af sådanne midler, ud over rimelige personale- og administrationsomkostninger i forbindelse med levering af ydelsen, bør gå til andre formål; mener, at det legitime mål med profitmaksimering, på uacceptabel vis er i modstrid med principperne og målsætningerne for sociale ydelser af almen interesse; er af den opfattelse, at medlemsstaters myndigheder, når de vælger at anvende indirekte levering af sociale ydelser af almen interesse, skal beskytte de almene interesser, og at de, idet de sikrer kvalitet, innovation, effektivitet og omkostningseffektivitet, bør støtte sociale økonomiske virksomheder, hvor eventuelle overskud geninvesteres i service og i innovation, og tilskynde dem til at fungere som leverandører; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det er upassende at anvende offentlige midler, som er tiltænkt sociale ydelser af almen interesse, til andre formål end at opfylde målsætningerne for ydelsen, og at ingen andele af sådanne midler, ud over rimelige personale- og administrationsomkostninger i forbindelse med levering af ydelsen, bør gå til andre formål; mener, at det legitime mål med profitmaksimering, på uacceptabel vis er i modstrid med principperne og målsætningerne for sociale ydelser af almen interesse; er af den opfattelse, at medlemsstaters myndigheder, når de vælger at anvende indirekte levering af sociale ydelser af almen interesse, skal beskytte de almene interesser, og at de, idet de sikrer kvalitet, innovation, effektivitet og omkostningseffektivitet, bør støtte sociale økonomiske virksomheder, hvor eventuelle overskud geninvesteres i service og i innovation, og tilskynde dem til at fungere som leverandører;

| 23. | betoner statens traditionelle rolle som udbyder af sociale ydelser af almen interesse, men mener dog, at man ved at åbne denne sektor for private serviceudbydere vil forbedre tilgængeligheden og kvaliteten af ydelser og øge forbrugernes valgmuligheder; |
| --- | --- |

23.

betoner statens traditionelle rolle som udbyder af sociale ydelser af almen interesse, men mener dog, at man ved at åbne denne sektor for private serviceudbydere vil forbedre tilgængeligheden og kvaliteten af ydelser og øge forbrugernes valgmuligheder;

| 24. | bekræfter sin støtte til moderne og kvalitetsbaserede socialydelser af almen interesse, der fungerer som middel til at gøre de værdier, som er omfattet af det europæiske projekt, virkningsfulde, herunder lighed, solidaritet, lovlighed og respekt for menneskets værdighed samt principperne om tilgængelighed, almenhed og effektivitet, forsvarlig økonomisk forvaltning af ressourcerne, kontinuitet, nærhed til brugerne og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

24.

bekræfter sin støtte til moderne og kvalitetsbaserede socialydelser af almen interesse, der fungerer som middel til at gøre de værdier, som er omfattet af det europæiske projekt, virkningsfulde, herunder lighed, solidaritet, lovlighed og respekt for menneskets værdighed samt principperne om tilgængelighed, almenhed og effektivitet, forsvarlig økonomisk forvaltning af ressourcerne, kontinuitet, nærhed til brugerne og gennemsigtighed;

Lovmæssige begrænsninger for levering af sociale ydelser af almen interesse

| 25. | understreger, at nationale, regionale og lokale myndigheder, som beskæftiger sig med at levere eller give bemyndigelse til sociale ydelser af almen interesse, har behov for retssikkerhed for deres ydelser og udgifter, og at oplysnings- og præciseringstjenesten og den vejledning, som Kommissionen har offentliggjort for nylig, selvom den må hilses velkommen, dog ikke leverer den nødvendige juridiske sikkerhed, hvilket har tendens til at hindre leverandører af sociale ydelser af almen interesse i at udfylde deres funktion; |
| --- | --- |

25.

understreger, at nationale, regionale og lokale myndigheder, som beskæftiger sig med at levere eller give bemyndigelse til sociale ydelser af almen interesse, har behov for retssikkerhed for deres ydelser og udgifter, og at oplysnings- og præciseringstjenesten og den vejledning, som Kommissionen har offentliggjort for nylig, selvom den må hilses velkommen, dog ikke leverer den nødvendige juridiske sikkerhed, hvilket har tendens til at hindre leverandører af sociale ydelser af almen interesse i at udfylde deres funktion;

| 26. | understreger, at nationale og lokale myndigheder har ansvaret for at sikre, at sociale ydelser af almen interesse fungerer ordentligt, samt for at sikre en høj kvalitetsstandard; |
| --- | --- |

26.

understreger, at nationale og lokale myndigheder har ansvaret for at sikre, at sociale ydelser af almen interesse fungerer ordentligt, samt for at sikre en høj kvalitetsstandard;

| 27. | mener, at det hverken er effektivt eller demokratisk acceptabelt, at den nuværende fortolkning af lovgivningen resulterer i, at Domstolen anmodes om at træffe afgørelse om grænserne for reglerne for det indre marked, hvad angår tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse, hvilket klart tyder på manglen på retssikkerhed; påpeger den lange igangværende interessentdialog om emnet og opfordrer Kommissionen til omsider at skride til handling; |
| --- | --- |

27.

mener, at det hverken er effektivt eller demokratisk acceptabelt, at den nuværende fortolkning af lovgivningen resulterer i, at Domstolen anmodes om at træffe afgørelse om grænserne for reglerne for det indre marked, hvad angår tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse, hvilket klart tyder på manglen på retssikkerhed; påpeger den lange igangværende interessentdialog om emnet og opfordrer Kommissionen til omsider at skride til handling;

Økonomisk politik og budgetpolitik

| 28. | understreger, at sociale ydelser af almen interesse er en uundværlig investering i Europas økonomiske fremtid, og at de er under hårdt pres i nogle medlemsstater på grund af den økonomiske krise, bankkrisen og regeringernes spareprogrammer, som fører til en endnu større efterspørgsel efter dem; henviser til, at sociale ydelser af almen interesse har været uundværlige som automatiske socioøkonomiske stabilisatorer under disse kriser, især via de sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

28.

understreger, at sociale ydelser af almen interesse er en uundværlig investering i Europas økonomiske fremtid, og at de er under hårdt pres i nogle medlemsstater på grund af den økonomiske krise, bankkrisen og regeringernes spareprogrammer, som fører til en endnu større efterspørgsel efter dem; henviser til, at sociale ydelser af almen interesse har været uundværlige som automatiske socioøkonomiske stabilisatorer under disse kriser, især via de sociale sikringsordninger;

| 29. | understreger, at behovet for sociale ydelser af almen interesse vokser støt i det aktuelle klima af usikkerhed omkring vækst og job vokser støt, mens de demografiske ændringer medfører nye behov; understreger, at den største udfordring for øjeblikket, hvad angår leveringen af sociale ydelser af almen interesse, er at bevare kvaliteten og rækkevidden, og at disse ydelser på baggrund af deres betydning og absolutte nødvendighed skal øges for at sikre, at de kan spille deres vigtige rolle i bestræbelserne på at nå EU’s sociale og økonomiske mål for beskæftigelse og fattigdomsbekæmpelse inden 2020; |
| --- | --- |

29.

understreger, at behovet for sociale ydelser af almen interesse vokser støt i det aktuelle klima af usikkerhed omkring vækst og job vokser støt, mens de demografiske ændringer medfører nye behov; understreger, at den største udfordring for øjeblikket, hvad angår leveringen af sociale ydelser af almen interesse, er at bevare kvaliteten og rækkevidden, og at disse ydelser på baggrund af deres betydning og absolutte nødvendighed skal øges for at sikre, at de kan spille deres vigtige rolle i bestræbelserne på at nå EU’s sociale og økonomiske mål for beskæftigelse og fattigdomsbekæmpelse inden 2020;

| 30. | påpeger, at den økonomiske og finansielle krise og stramningerne i medlemsstaterne ikke må tilskynde til nedskæringer i de sociale ydelser af almen interesse, men at sådanne ydelser tværtimod, som følge af deres vigtighed og absolut afgørende rolle, må konsolideres for at opfylde befolkningens behov; |
| --- | --- |

30.

påpeger, at den økonomiske og finansielle krise og stramningerne i medlemsstaterne ikke må tilskynde til nedskæringer i de sociale ydelser af almen interesse, men at sådanne ydelser tværtimod, som følge af deres vigtighed og absolut afgørende rolle, må konsolideres for at opfylde befolkningens behov;

| 31. | henleder opmærksomheden på betydningen af at sikre, at de nationale, regionale og lokale myndigheder fremmer adgang til sociale boliger for kvinder i nød eller i fare for udstødelse, og for kvinder, der har været udsat for kønsrelateret vold, i begge tilfælde især hvis de har mindreårige børn; |
| --- | --- |

31.

henleder opmærksomheden på betydningen af at sikre, at de nationale, regionale og lokale myndigheder fremmer adgang til sociale boliger for kvinder i nød eller i fare for udstødelse, og for kvinder, der har været udsat for kønsrelateret vold, i begge tilfælde især hvis de har mindreårige børn;

| 32. | påpeger behovet for større anerkendelse af det arbejde, der udføres af de mennesker, der er beskæftiget i den sociale sektor, hvoraf de fleste er kvinder, fordi deres job er svært, kræver en omsorgsfuld indstilling og stort personligt engagement, og ikke er særligt prestigefyldt; |
| --- | --- |

32.

påpeger behovet for større anerkendelse af det arbejde, der udføres af de mennesker, der er beskæftiget i den sociale sektor, hvoraf de fleste er kvinder, fordi deres job er svært, kræver en omsorgsfuld indstilling og stort personligt engagement, og ikke er særligt prestigefyldt;

| 33. | mener, at solidaritetsprincippet og styrkelsen af Den Europæiske Union kræver, at krisen med dens stigende arbejdsløshed og fattigdom, skal imødegås ved hjælp af mere effektivitet i anvendelsen af midlerne på EU-plan og nationalt plan, en styrkelse af strukturfondene og navnlig Den Europæiske Socialfond og anvendelsen af nye ressourcer såsom projektobligationer; |
| --- | --- |

33.

mener, at solidaritetsprincippet og styrkelsen af Den Europæiske Union kræver, at krisen med dens stigende arbejdsløshed og fattigdom, skal imødegås ved hjælp af mere effektivitet i anvendelsen af midlerne på EU-plan og nationalt plan, en styrkelse af strukturfondene og navnlig Den Europæiske Socialfond og anvendelsen af nye ressourcer såsom projektobligationer;

| 34. | mener, at medlemsstaternes regeringer for at kunne levere sociale ydelser af almen interesse, som er af høj kvalitet, er nødt til at sikre en finansiel ramme for disse ydelser, som garanterer kontinuitet i ydelserne og stabil finansiering samt anstændige arbejdsvilkår og uddannelse for dem, der er ansat i sektoren eller medvirker ved leveringen af ydelserne; |
| --- | --- |

34.

mener, at medlemsstaternes regeringer for at kunne levere sociale ydelser af almen interesse, som er af høj kvalitet, er nødt til at sikre en finansiel ramme for disse ydelser, som garanterer kontinuitet i ydelserne og stabil finansiering samt anstændige arbejdsvilkår og uddannelse for dem, der er ansat i sektoren eller medvirker ved leveringen af ydelserne;

| 35. | understreger endvidere, at al kompetenceoverførsel fra medlemsstater til lokale eller regionale myndigheder, hvor det drejer sig om sociale ydelser af almen interesse, kræver indførelse af koordinationsordninger for at undgå uligheder i kvaliteten af ydelserne i de forskellige områder og skal gå hånd i hånd med en overførsel af de nødvendige ressourcer for at sikre, at der fortsat leveres ydelser, der er alment tilgængelige og af høj kvalitet og opfylder brugernes rettigheder og behov på en effektiv måde; |
| --- | --- |

35.

understreger endvidere, at al kompetenceoverførsel fra medlemsstater til lokale eller regionale myndigheder, hvor det drejer sig om sociale ydelser af almen interesse, kræver indførelse af koordinationsordninger for at undgå uligheder i kvaliteten af ydelserne i de forskellige områder og skal gå hånd i hånd med en overførsel af de nødvendige ressourcer for at sikre, at der fortsat leveres ydelser, der er alment tilgængelige og af høj kvalitet og opfylder brugernes rettigheder og behov på en effektiv måde;

| 36. | mener, at medlemsstaterne, ikke mindst for at kunne bibeholde leveringen af sociale ydelser af almen interesse, som er af høj kvalitet, har brug for flere indtægter, og opfordrer Kommissionen til snarest at foretage en gennemførlighedsundersøgelse på grundlag af de europæiske stats- og regeringschefers afgørelse af 11. marts 2011 (28); |
| --- | --- |

36.

mener, at medlemsstaterne, ikke mindst for at kunne bibeholde leveringen af sociale ydelser af almen interesse, som er af høj kvalitet, har brug for flere indtægter, og opfordrer Kommissionen til snarest at foretage en gennemførlighedsundersøgelse på grundlag af de europæiske stats- og regeringschefers afgørelse af 11. marts 2011 (28);

Svagheden ved lovgivningsrammen for sociale ydelser af almen interesse

Generelt

| 37. | mener, at der er bred europæisk enighed om, at sociale ydelser af almen interesse er afgørende for vores befolkningers velfærd og for en effektiv økonomi, men at der, selvom der er gjort visse fremskridt i bestræbelserne på at overvinde de vanskeligheder, som opstår for udbyderne i forbindelse med levering og udvikling af sociale ydelser af almen interesse, ikke er enighed mellem Kommissionen og Rådet om gennemførelsen af yderligere praktiske foranstaltninger for at overvinde de hindringer, der er påvist af de berørte parter; |
| --- | --- |

37.

mener, at der er bred europæisk enighed om, at sociale ydelser af almen interesse er afgørende for vores befolkningers velfærd og for en effektiv økonomi, men at der, selvom der er gjort visse fremskridt i bestræbelserne på at overvinde de vanskeligheder, som opstår for udbyderne i forbindelse med levering og udvikling af sociale ydelser af almen interesse, ikke er enighed mellem Kommissionen og Rådet om gennemførelsen af yderligere praktiske foranstaltninger for at overvinde de hindringer, der er påvist af de berørte parter;

| 38. | understreger, at traktaterne forpligter EU og medlemsstaterne til at udvikle en social markedsøkonomi og bibeholde den europæiske sociale model; understreger, at medlemsstaterne og de lokale myndigheder frit skal kunne afgøre, hvordan sociale ydelser af almen interesse finansieres og leveres, hvad enten det sker direkte eller på anden måde, gennem udnyttelse af alle forhåndenværende muligheder, herunder alternativer til udbud, for at sikre, at de sociale målsætninger opnås og ikke hæmmes af anvendelsen af markedsregler på ydelser, der ikke er markedsbetonede; understreger behovet for et understøttende miljø, der fremmer kvalitet, adgang, prisoverkommelighed og effektivitet i leveringen af ydelserne, idet det letter udbydernes udvikling af en initiativkapacitet, der kan gøre dem i stand til at foregribe offentlige behov; |
| --- | --- |

38.

understreger, at traktaterne forpligter EU og medlemsstaterne til at udvikle en social markedsøkonomi og bibeholde den europæiske sociale model; understreger, at medlemsstaterne og de lokale myndigheder frit skal kunne afgøre, hvordan sociale ydelser af almen interesse finansieres og leveres, hvad enten det sker direkte eller på anden måde, gennem udnyttelse af alle forhåndenværende muligheder, herunder alternativer til udbud, for at sikre, at de sociale målsætninger opnås og ikke hæmmes af anvendelsen af markedsregler på ydelser, der ikke er markedsbetonede; understreger behovet for et understøttende miljø, der fremmer kvalitet, adgang, prisoverkommelighed og effektivitet i leveringen af ydelserne, idet det letter udbydernes udvikling af en initiativkapacitet, der kan gøre dem i stand til at foregribe offentlige behov;

| 39. | understreger, at kvaliteten af ydelserne skal være baseret på en regelmæssig og integreret konsultation af brugere, da ydelserne først og fremmest skal opfylde disses behov; |
| --- | --- |

39.

understreger, at kvaliteten af ydelserne skal være baseret på en regelmæssig og integreret konsultation af brugere, da ydelserne først og fremmest skal opfylde disses behov;

| 40. | noterer sig sin ovennævnte erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde og behovet for større anerkendelse af sociale økonomiske aktører, herunder modeller såsom kooperativer, der er aktive i levering af sociale ydelser af almen interesse, og den sociale økonomis organisering og funktionsmåde; opfordrer Kommissionen til på grundlag af konsekvensvurderinger på nationalt plan og EU-plan at forelægge forslag til europæiske statutter for foreninger, gensidige selskaber og fonde, der kan sætte dem i stand til at operere tværnationalt; |
| --- | --- |

40.

noterer sig sin ovennævnte erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde og behovet for større anerkendelse af sociale økonomiske aktører, herunder modeller såsom kooperativer, der er aktive i levering af sociale ydelser af almen interesse, og den sociale økonomis organisering og funktionsmåde; opfordrer Kommissionen til på grundlag af konsekvensvurderinger på nationalt plan og EU-plan at forelægge forslag til europæiske statutter for foreninger, gensidige selskaber og fonde, der kan sætte dem i stand til at operere tværnationalt;

Statsstøtte

| 41. | bifalder den gennemgang af statsstøtte, som kommissær Almunia har foretaget, og opfordrer til en præcisering af de grundlæggende principper om kontrol af statsstøtte, til styrkelse af retssikkerheden gennemsigtigheden af begreber såsom "overdragelse af kompetence" og "offentlige myndigheder", med henblik på indførelse af differentiering i forbindelse med reglerne og beregning af godtgørelse for forpligtelserne til offentlig tjeneste - en beregning, der blandt andet bør inddrage sociale kriterier, særlige egenskaber hos den, der leverer ydelserne, og en række eksterne overvejelser vedrørende leveringen af ydelser, såsom social merværdi og involvering af lokalsamfundet; |
| --- | --- |

41.

bifalder den gennemgang af statsstøtte, som kommissær Almunia har foretaget, og opfordrer til en præcisering af de grundlæggende principper om kontrol af statsstøtte, til styrkelse af retssikkerheden gennemsigtigheden af begreber såsom "overdragelse af kompetence" og "offentlige myndigheder", med henblik på indførelse af differentiering i forbindelse med reglerne og beregning af godtgørelse for forpligtelserne til offentlig tjeneste - en beregning, der blandt andet bør inddrage sociale kriterier, særlige egenskaber hos den, der leverer ydelserne, og en række eksterne overvejelser vedrørende leveringen af ydelser, såsom social merværdi og involvering af lokalsamfundet;

| 42. | bifalder Kommissionens evaluering af virkningerne af Monti-Kroes-pakken fra 2005; opfordrer til revision af denne pakke for at styrke retssikkerheden, forenkle regler såsom reglerne om kontrol med overkompensation for udbydere af sociale ydelser af almen interesse på lokalt plan og forbedre fleksibiliteten i deres anvendelse, samt til, at man overvejer at udvide listen over fritagelse for meddelelse på linje med hospitaler og sociale boliger; opfordrer Kommissionen til at foretage en fornyet vurdering af det passende niveau for den de minimis-tærskel, der skal anvendes for sociale ydelser af almen interesse, og til at foreslå en ordning, der tager hensyn til medlemsstaternes BNP ved beregning af de minimis-tærsklen, så der kan beregnes en specifik de minimis-tærskel for de enkelte medlemsstater, hvilket vil forhindre konkurrenceforvridning som følge af, at der findes en ensartet, EU-dækkende tærske.; opfordrer indtrængende til, at kontrol med overkompensation kun benyttes, hvis det vurderes, at der er risiko for graverende overtrædelse af konkurrencebestemmelserne; |
| --- | --- |

42.

bifalder Kommissionens evaluering af virkningerne af Monti-Kroes-pakken fra 2005; opfordrer til revision af denne pakke for at styrke retssikkerheden, forenkle regler såsom reglerne om kontrol med overkompensation for udbydere af sociale ydelser af almen interesse på lokalt plan og forbedre fleksibiliteten i deres anvendelse, samt til, at man overvejer at udvide listen over fritagelse for meddelelse på linje med hospitaler og sociale boliger; opfordrer Kommissionen til at foretage en fornyet vurdering af det passende niveau for den de minimis-tærskel, der skal anvendes for sociale ydelser af almen interesse, og til at foreslå en ordning, der tager hensyn til medlemsstaternes BNP ved beregning af de minimis-tærsklen, så der kan beregnes en specifik de minimis-tærskel for de enkelte medlemsstater, hvilket vil forhindre konkurrenceforvridning som følge af, at der findes en ensartet, EU-dækkende tærske.; opfordrer indtrængende til, at kontrol med overkompensation kun benyttes, hvis det vurderes, at der er risiko for graverende overtrædelse af konkurrencebestemmelserne;

| 43. | påpeger, at det hverken er sektoren, status for en enhed, som udfører en tjenesteydelse, eller måden, hvorpå den finansieres, der afgør, hvorvidt dens aktiviteter betragtes som økonomiske eller ikkeøkonomiske, men derimod karakteren af selve aktiviteten og dens forebyggende effekt; |
| --- | --- |

43.

påpeger, at det hverken er sektoren, status for en enhed, som udfører en tjenesteydelse, eller måden, hvorpå den finansieres, der afgør, hvorvidt dens aktiviteter betragtes som økonomiske eller ikkeøkonomiske, men derimod karakteren af selve aktiviteten og dens forebyggende effekt;

| 44. | minder om, at det vigtigste spørgsmål ikke er at skelne mellem økonomiske og ikkeøkonomiske ydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse, men derimod klart at fastslå de offentlige myndigheders ansvar for levering af en ydelse og at sikre, at særlige funktioner af almen interesse, der er blevet overdraget til virksomheder, der er blevet pålagt opgaven med levering af sådanne ydelser, udfyldes; |
| --- | --- |

44.

minder om, at det vigtigste spørgsmål ikke er at skelne mellem økonomiske og ikkeøkonomiske ydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse, men derimod klart at fastslå de offentlige myndigheders ansvar for levering af en ydelse og at sikre, at særlige funktioner af almen interesse, der er blevet overdraget til virksomheder, der er blevet pålagt opgaven med levering af sådanne ydelser, udfyldes;

| 45. | opfordrer til en klar definition inden for rammerne af den nuværende EU-lovgivning af begreber og af de klassifikationskriterier, der bruges til at skelne mellem økonomiske og ikkeøkonomiske sociale ydelser af almen interesse, og til en fælles forståelse af ydelser af almen interesse med henblik på at sikre, at de kan opfylde deres tilstræbte mål; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til en klar definition inden for rammerne af den nuværende EU-lovgivning af begreber og af de klassifikationskriterier, der bruges til at skelne mellem økonomiske og ikkeøkonomiske sociale ydelser af almen interesse, og til en fælles forståelse af ydelser af almen interesse med henblik på at sikre, at de kan opfylde deres tilstræbte mål;

Initiativ til fremme af en reform

| 46. | anerkender den store værdi af gensidig læring og udveksling af god praksis i forhold til at inspirere og fremme yderligere modernisering af sociale ydelser af almen interesse i forskellige medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til fortsat proaktivt at igangsætte og støtte sådanne aktiviteter med – og omfattende - uddannelse for regionale og lokale myndigheder i anvendelse af EU-bestemmelser for sociale ydelser af almen interesse; understreger, at der er behov for hurtige løsninger baseret på en pragmatisk tilgang på de problemer, som leverandørerne og modtagerne af sociale ydelser af almen interesse har påvist; |
| --- | --- |

46.

anerkender den store værdi af gensidig læring og udveksling af god praksis i forhold til at inspirere og fremme yderligere modernisering af sociale ydelser af almen interesse i forskellige medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til fortsat proaktivt at igangsætte og støtte sådanne aktiviteter med – og omfattende - uddannelse for regionale og lokale myndigheder i anvendelse af EU-bestemmelser for sociale ydelser af almen interesse; understreger, at der er behov for hurtige løsninger baseret på en pragmatisk tilgang på de problemer, som leverandørerne og modtagerne af sociale ydelser af almen interesse har påvist;

| 47. | opfordrer indtrængende Kommissionen til som en opfølgning af meddelelsen om tjenesteydelse af almen interesse fra 2007 og den igangværende revision af reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte til at iværksætte et program med reform, tilpasning og klar definition for at understøtte og anerkende den specifikke ikke-kommercielle karakter af de sociale ydelser af almen interesse for at sikre fuld overensstemmelse ikke alene med bestemmelserne om det indre marked men også med de sociale forpligtelser, der er nedfældet i traktaterne; |
| --- | --- |

47.

opfordrer indtrængende Kommissionen til som en opfølgning af meddelelsen om tjenesteydelse af almen interesse fra 2007 og den igangværende revision af reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte til at iværksætte et program med reform, tilpasning og klar definition for at understøtte og anerkende den specifikke ikke-kommercielle karakter af de sociale ydelser af almen interesse for at sikre fuld overensstemmelse ikke alene med bestemmelserne om det indre marked men også med de sociale forpligtelser, der er nedfældet i traktaterne;

| 48. | mener, at en EU-rammeforordning om tjenesteydelser af generel økonomisk interesse under artikel 14 i TEUF ikke er det centrale spørgsmål på dette tidspunkt; |
| --- | --- |

48.

mener, at en EU-rammeforordning om tjenesteydelser af generel økonomisk interesse under artikel 14 i TEUF ikke er det centrale spørgsmål på dette tidspunkt;

| 49. | mener, at Udvalget for Social Beskyttelse har ydet og fortsat vil yde et vigtigt bidrag til den fælles forståelse af sociale ydelser af almen interesse og deres rolle; noterer sig, at dets opgave i henhold til traktaten (artikel 160 i TEUF) udelukkende er af rådgivende karakter og ikke tillader dets medlemskab at blive udvidet til at omfatte civilsamfundet, Europa-Parlamentet, arbejdsmarkedets parter eller andre; |
| --- | --- |

49.

mener, at Udvalget for Social Beskyttelse har ydet og fortsat vil yde et vigtigt bidrag til den fælles forståelse af sociale ydelser af almen interesse og deres rolle; noterer sig, at dets opgave i henhold til traktaten (artikel 160 i TEUF) udelukkende er af rådgivende karakter og ikke tillader dets medlemskab at blive udvidet til at omfatte civilsamfundet, Europa-Parlamentet, arbejdsmarkedets parter eller andre;

| 50. | foreslår, at der oprettes en taskforce på højt niveau og med deltagelse af mange forskellige interessenter, som er åben, fleksibel og gennemsigtig og bredt repræsenterer de interesserede parter, og som koncentrerer sig om at gennemføre reformer såsom de politiske initiativer, der er fundet frem til i denne betænkning og i henstillingerne fra det tredje forum om sociale ydelser af almen interesse, Kommissionens anden toårsrapport samt alle andre relevante forslag, der måtte fremkomme; forslår, at arbejdsgruppen forestås af Europa-Parlamentet og kommissæren med ansvar for sociale anliggender i fællesskab og omfatter repræsentanter for Parlamentet, relevante kommissærer, Rådet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der repræsenterer brugere og leverandører af sociale ydelser af almen interesse, Regionsudvalget, lokale myndigheder og andre relevante interesserede parter; arbejdsgruppen kunne:






  — | overveje de relative fordele ved at oprette et europæisk observatorium eller ressourcecenter for sociale ydelser af almen interesse til at indsamle oplysninger fra forskellige kilder i medlemsstaterne og muliggøre udvekslingen af god praksis med hensyn til sociale ydelser af almen interesse på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- | --- |

50.

foreslår, at der oprettes en taskforce på højt niveau og med deltagelse af mange forskellige interessenter, som er åben, fleksibel og gennemsigtig og bredt repræsenterer de interesserede parter, og som koncentrerer sig om at gennemføre reformer såsom de politiske initiativer, der er fundet frem til i denne betænkning og i henstillingerne fra det tredje forum om sociale ydelser af almen interesse, Kommissionens anden toårsrapport samt alle andre relevante forslag, der måtte fremkomme; forslår, at arbejdsgruppen forestås af Europa-Parlamentet og kommissæren med ansvar for sociale anliggender i fællesskab og omfatter repræsentanter for Parlamentet, relevante kommissærer, Rådet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der repræsenterer brugere og leverandører af sociale ydelser af almen interesse, Regionsudvalget, lokale myndigheder og andre relevante interesserede parter; arbejdsgruppen kunne:

—

overveje de relative fordele ved at oprette et europæisk observatorium eller ressourcecenter for sociale ydelser af almen interesse til at indsamle oplysninger fra forskellige kilder i medlemsstaterne og muliggøre udvekslingen af god praksis med hensyn til sociale ydelser af almen interesse på nationalt, regionalt og lokalt plan

| — | søge at opnå bred konsensus om skridt til klarlægning af retlige uligheder og tvetydigheder, hvad angår sociale ydelser af almen interesse |
| --- | --- |

—

søge at opnå bred konsensus om skridt til klarlægning af retlige uligheder og tvetydigheder, hvad angår sociale ydelser af almen interesse

| — | evaluere, hvorvidt bestemmelserne for det europæiske indre marked, der indvirker negativt på levering af sociale ydelser af almen interesse, bør omformes, således at de respekterer og støtter medlemsstaternes ansvar med hensyn til at definere, finansiere og levere sociale ydelser af almen interesse under hensyntagen til Kommissionens aktuelle gennemgang af bestemmelserne |
| --- | --- |

—

evaluere, hvorvidt bestemmelserne for det europæiske indre marked, der indvirker negativt på levering af sociale ydelser af almen interesse, bør omformes, således at de respekterer og støtter medlemsstaternes ansvar med hensyn til at definere, finansiere og levere sociale ydelser af almen interesse under hensyntagen til Kommissionens aktuelle gennemgang af bestemmelserne

| — | foretage en omfattende undersøgelse af funktionen af sociale ydelser af almen interesse med assistance fra Udvalget om Social Beskyttelse |
| --- | --- |

—

foretage en omfattende undersøgelse af funktionen af sociale ydelser af almen interesse med assistance fra Udvalget om Social Beskyttelse

| — | undersøge, hvordan medlemsstaterne, når de fastlægger socialydelser af almen interesse, kan tage hensyn til kønsspecifikke ydelser, navnlig rådgivning og socialydelser specielt udformet til kvinder, og vigtige tjenesteydelser, der bidrager til kvinders livskvalitet og lighed, som f.eks. sundhedsvæsenet, især seksuel og reproduktiv sundhed, uddannelse og ældrepleje |
| --- | --- |

—

undersøge, hvordan medlemsstaterne, når de fastlægger socialydelser af almen interesse, kan tage hensyn til kønsspecifikke ydelser, navnlig rådgivning og socialydelser specielt udformet til kvinder, og vigtige tjenesteydelser, der bidrager til kvinders livskvalitet og lighed, som f.eks. sundhedsvæsenet, især seksuel og reproduktiv sundhed, uddannelse og ældrepleje

| — | fremme innovationer såsom et medlemsstatsregister over sociale ydelser af almen interesse, en pilotordning for ældrepleje og handlingsprogrammer baseret på den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

fremme innovationer såsom et medlemsstatsregister over sociale ydelser af almen interesse, en pilotordning for ældrepleje og handlingsprogrammer baseret på den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser

| — | overveje, hvordan medlemsstaterne kan udvikle former for hjemmehjælp og støtte til ældre og udsatte personer, både mænd og kvinder, og mindske de negative virkninger for beskæftigelse og pension for dem, der tager sig af plejekrævende familiemedlemmer; |
| --- | --- |

—

overveje, hvordan medlemsstaterne kan udvikle former for hjemmehjælp og støtte til ældre og udsatte personer, både mænd og kvinder, og mindske de negative virkninger for beskæftigelse og pension for dem, der tager sig af plejekrævende familiemedlemmer;

| 51. | opfordrer til et fjerde europæisk forum om sociale ydelser af almen interesse for at følge op på initiativet i Ferreira-betænkningen fra 2007 og evaluere reformfremskridtene; opfordrer endvidere til, at den foreslåede arbejdsgruppe forelægger en statusrapport ved det fjerde forum, som giver forummet kontinuitet, retning og substans; |
| --- | --- |

51.

opfordrer til et fjerde europæisk forum om sociale ydelser af almen interesse for at følge op på initiativet i Ferreira-betænkningen fra 2007 og evaluere reformfremskridtene; opfordrer endvidere til, at den foreslåede arbejdsgruppe forelægger en statusrapport ved det fjerde forum, som giver forummet kontinuitet, retning og substans;

Den frivillige europæiske kvalitetsramme

| 52. | glæder sig over den europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser og fastholder, at anvendelsen af principperne bør overvåges ved hjælp af de foreslåede kvalitetskriterier i forbindelse med en åben koordinationsmetode, som de interesserede parter inddrages i; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over den europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser og fastholder, at anvendelsen af principperne bør overvåges ved hjælp af de foreslåede kvalitetskriterier i forbindelse med en åben koordinationsmetode, som de interesserede parter inddrages i;

| 53. | glæder sig over, at Kommissionen i de nøgleinitiativer, der er vedføjet til meddelelsen om en europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse, forslår, at man på sektorniveau udvikler den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser, herunder på området for langsigtet pleje og hjemløshed; anbefaler, at den også tager fat på områderne for børnepasning, handicappede og sociale boliger, og at den bruger lige muligheder som en indikator; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over, at Kommissionen i de nøgleinitiativer, der er vedføjet til meddelelsen om en europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse, forslår, at man på sektorniveau udvikler den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser, herunder på området for langsigtet pleje og hjemløshed; anbefaler, at den også tager fat på områderne for børnepasning, handicappede og sociale boliger, og at den bruger lige muligheder som en indikator;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at præcisere forbindelsen mellem den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser, og Prometheusprogrammet for at undgå overlapning; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at bruge den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser til at udforme eller forbedre de eksisterende overvågnings- og kvalitetsakkrediteringsordninger, som det er passende for de enkelte medlemsstater; er af den opfattelse, at funktionen af kvalitetsrammen bør evalueres af medlemsstaterne under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og protokol 26 til TEUF; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at præcisere forbindelsen mellem den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser, og Prometheusprogrammet for at undgå overlapning; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at bruge den frivillige europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser til at udforme eller forbedre de eksisterende overvågnings- og kvalitetsakkrediteringsordninger, som det er passende for de enkelte medlemsstater; er af den opfattelse, at funktionen af kvalitetsrammen bør evalueres af medlemsstaterne under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og protokol 26 til TEUF;

| 55. | understreger, at ordentlige arbejdsvilkår for mænd og kvinder, som er stabile og i overensstemmelse med medlemsstaternes love og praksis, kombineret med uddannelse af høj kvalitet samt brugerdeltagelse og -indflydelse, idet der tages hensyn til ligestillingsaspektet, er afgørende for levering af sociale ydelser af høj kvalitet; understreger, at frivillige har en værdifuld rolle at spille i sektoren for sociale ydelser af almen interesse, men at de ikke kan udgøre en erstatning for et rimeligt antal professionelt uddannede specialister såsom socialarbejdere og personale generelt; |
| --- | --- |

55.

understreger, at ordentlige arbejdsvilkår for mænd og kvinder, som er stabile og i overensstemmelse med medlemsstaternes love og praksis, kombineret med uddannelse af høj kvalitet samt brugerdeltagelse og -indflydelse, idet der tages hensyn til ligestillingsaspektet, er afgørende for levering af sociale ydelser af høj kvalitet; understreger, at frivillige har en værdifuld rolle at spille i sektoren for sociale ydelser af almen interesse, men at de ikke kan udgøre en erstatning for et rimeligt antal professionelt uddannede specialister såsom socialarbejdere og personale generelt;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til skabelse af arbejdspladser og vækst i sektoren for sociale, sundhedsmæssige og uddannelsesmæssige tjenesteydelser ved at tilbyde indvandrere og EU-borgere ordentlige arbejdsvilkår og adgang til omfattende sociale beskyttelsesordninger; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til skabelse af arbejdspladser og vækst i sektoren for sociale, sundhedsmæssige og uddannelsesmæssige tjenesteydelser ved at tilbyde indvandrere og EU-borgere ordentlige arbejdsvilkår og adgang til omfattende sociale beskyttelsesordninger;

| 57. | er af den opfattelse, at der blandt de opgaver, der udføres af medarbejderne i den sociale sektor, skal lægges særlig vægt på aktiviteter, der peger i retning af en forøget motivation til at påtage sig arbejde, uddannelse eller økonomisk aktivitet med henblik på at blive uafhængig og selvforsørgende; |
| --- | --- |

57.

er af den opfattelse, at der blandt de opgaver, der udføres af medarbejderne i den sociale sektor, skal lægges særlig vægt på aktiviteter, der peger i retning af en forøget motivation til at påtage sig arbejde, uddannelse eller økonomisk aktivitet med henblik på at blive uafhængig og selvforsørgende;

| 58. | mener, at principperne i den europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser kan anvendes til at bidrage til udarbejdelsen af servicekvalitetskriterier, som skal anvendes i forbindelse med ændrede bestemmelser om offentlige indkøb i forbindelse med udbud og kontrakter, herunder underleverandørkontrakter; |
| --- | --- |

58.

mener, at principperne i den europæiske kvalitetsramme for sociale tjenesteydelser kan anvendes til at bidrage til udarbejdelsen af servicekvalitetskriterier, som skal anvendes i forbindelse med ændrede bestemmelser om offentlige indkøb i forbindelse med udbud og kontrakter, herunder underleverandørkontrakter;

| 59. | foreslår, at yderligere forbedring af kvalitetsrammen for sociale tjenesteydelser omfatter henvisning til finansiering og status som serviceleverandør; |
| --- | --- |

59.

foreslår, at yderligere forbedring af kvalitetsrammen for sociale tjenesteydelser omfatter henvisning til finansiering og status som serviceleverandør;

*

* *

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes parlamenter og regeringer, til Regionsudvalget samt til det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. |
| --- | --- |

60.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes parlamenter og regeringer, til Regionsudvalget samt til det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1.

(3)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(4)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0223.

(6)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager KOM(2008)0418 "Biennial Report on social services of general interest".

(7)  EUT L 307 af 18.11.2008, s. 11.

(8)  Drøftelser på plenarmødet onsdag den 6. oktober 2010 i Bruxelles, dagsordenspunkt 13, Lissabontraktatens sociale bestemmelser (drøftelse), erklæring fra László Andor, medlem af Kommissionen.

(9)  Rapport til formanden for Europa-Kommissionen fra Mario Monti, 9. maj 2010.

(10)  Rådets dokument af 20. november 2008 (16062/2008, ADD1).

(11)  SPC/2010/10/8 endelig.

(12)  Rådets dokument af 15. februar 2010 (06500/2010).

(13)  Rådets dokument af 18. februar 2011 (06624/2011).

(14)  Første forum om sociale ydelser af almen interesse, 17. september 2007, Lissabon, under det portugisiske formandskab, andet forum om sociale ydelser af almen interesse, 28.-29. oktober 2008, under det franske formandskab, tredje forum om sociale ydelser af almen interesse, 26.-27. oktober 2010, Bruxelles, under det belgiske formandskab.

(15)  Rådet for Den Europæiske Union, pressemeddelelse (presse 358), 2916. samling i Rådet (Beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), Bruxelles, den 16.-17. december 2008.

Rådet for Den Europæiske Union, pressemeddelelse, 9721/2/09 REV 2 (presse 124), 2947. samling i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), Luxembourg, den 8.-9. juni 2009.

Rådet for Den Europæiske Union, pressemeddelelse, 17323/1/10 REV (presse 331 PR CO 43), 3053. samling i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), Bruxelles, den 6.-7. december 2010, Sociale ydelser af almen interesse, s. 18.

(16)  EUT C 57 af 10.3.2007, s. 8.

(17)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 141.

(18)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 277.

(19)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 140.

(20)  EUT C 9 E af 15.1.2010, s. 11.

(21)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

(22)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

(23)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 38.

(24)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0101.

(25)  http://www.eurofound.europa.eu/surveys/eqls/2007/index.htm.

(26)  European Social Network (2010): "Managing Social Services in Times of Crisis" http://www.esn-eu.org/get-document/index.htm?id=357)

(27)  Eurofound – livskvalitetsundersøgelser http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm.

(28)  Konklusioner fra euroområdets stats- og regeringschefer af 11. marts 2011.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/77 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/77

---

Tirsdag den 5. juli 2011Virkningen af EU's udviklingspolitik

P7_TA(2011)0320

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik (2011/2047(INI))

2013/C 33 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at "hovedmålet for Unionens politik på dette område (: udviklingssamarbejde) er at nedbringe og på sigt udrydde fattigdommen. Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at "hovedmålet for Unionens politik på dette område (: udviklingssamarbejde) er at nedbringe og på sigt udrydde fattigdommen. Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene",

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000,

| — | der henviser til Monterrey-konsensussen, som blev vedtaget på den internationale konference om udviklingsfinansiering i Monterrey, Mexico, fra den 18.-22. marts 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Monterrey-konsensussen, som blev vedtaget på den internationale konference om udviklingsfinansiering i Monterrey, Mexico, fra den 18.-22. marts 2002,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling (1),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om EU’s handlingsplan for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling igennem udviklingssamarbejdet 2010-2015 (SEK(2010)0265) og til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om 2015-målene, hvori Rådet giver udtryk for støtte til EU’s handlingsplan på dette område, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om EU’s handlingsplan for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling igennem udviklingssamarbejdet 2010-2015 (SEK(2010)0265) og til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om 2015-målene, hvori Rådet giver udtryk for støtte til EU’s handlingsplan på dette område,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (2) (Development Cooperation Instrument (DCI)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (2) (Development Cooperation Instrument (DCI)),

| — | der henviser til EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik (3) |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik (3)

| — | der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivitet og Accra-handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivitet og Accra-handlingsplanen,

| — | der henviser til initiativet vedrørende social mindstebeskyttelse, som blev lanceret af FN’s Administrative Råd for Koordinering i april 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativet vedrørende social mindstebeskyttelse, som blev lanceret af FN’s Administrative Råd for Koordinering i april 2009,

| — | der henviser til den europæiske udviklingsrapport med titlen "Social protection for inclusive development" ("Social beskyttelse til inklusiv udvikling"), der blev offentliggjort den 7. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske udviklingsrapport med titlen "Social protection for inclusive development" ("Social beskyttelse til inklusiv udvikling"), der blev offentliggjort den 7. december 2010,

| — | der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til ILO's globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus den 19. juni 2009 på den internationale arbejdskonference, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til ILO's globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus den 19. juni 2009 på den internationale arbejdskonference,

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om retten til mad, Olivier De Schutter, med titlen "Agroøkologi og retten til mad", der blev forelagt ved den 16. samling i FN’s Menneskerettighedsråd [A/HRC/16/49] den 8. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om retten til mad, Olivier De Schutter, med titlen "Agroøkologi og retten til mad", der blev forelagt ved den 16. samling i FN’s Menneskerettighedsråd [A/HRC/16/49] den 8. marts 2011,

| — | der henviser til rapporten "The State of Food and Agriculture 2010-2011; Women in Agriculture - Closing the gender gap for development" fra FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), Rom 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten "The State of Food and Agriculture 2010-2011; Women in Agriculture - Closing the gender gap for development" fra FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), Rom 2011,

| — | der henviser til Kommissionens initiativ fra marts 2010 om en struktureret dialog til fremme af et effektivt partnerskab inden for udviklingspolitikken, der har til formål at udvikle praksisorienterede metoder, som kan gøre civilsamfundsorganisationernes og de lokale myndigheders inddragelse i det europæiske samarbejde mere effektiv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens initiativ fra marts 2010 om en struktureret dialog til fremme af et effektivt partnerskab inden for udviklingspolitikken, der har til formål at udvikle praksisorienterede metoder, som kan gøre civilsamfundsorganisationernes og de lokale myndigheders inddragelse i det europæiske samarbejde mere effektiv,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 10. november 2010"EU's udviklingspolitik til støtte for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling - Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik" (KOM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 10. november 2010"EU's udviklingspolitik til støtte for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling - Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik" (KOM(2010)0629),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 19. oktober 2010 om EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 19. oktober 2010 om EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden,

| — | der henvis er til sine beslutninger af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (4), af 24. marts 2009 om kontrakter om millenniumudviklingsmål (5), af 25. marts 2010 om den økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet (6), af 7. oktober 2010 om sundhedssystemer i Afrika syd for Sahara og global sundhed (7), af 15. juni 2010 om de fremskridt, der gøres med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene: midtvejsevaluering som forberedelse til FN's møde på højt plan i september 2010 (8), af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP16) (9), og af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet (10), |
| --- | --- |

—

der henvis er til sine beslutninger af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (4), af 24. marts 2009 om kontrakter om millenniumudviklingsmål (5), af 25. marts 2010 om den økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet (6), af 7. oktober 2010 om sundhedssystemer i Afrika syd for Sahara og global sundhed (7), af 15. juni 2010 om de fremskridt, der gøres med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene: midtvejsevaluering som forberedelse til FN's møde på højt plan i september 2010 (8), af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP16) (9), og af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0205/2011),

| A. | der henviser til, at bekæmpelse og udryddelse af fattigdom er EU’s vigtigste udviklingspolitiske mål, som fastsat i Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bekæmpelse og udryddelse af fattigdom er EU’s vigtigste udviklingspolitiske mål, som fastsat i Lissabontraktaten,

| B. | der henviser til, at den europæiske konsensus om udvikling bekræfter EU’s engagement i udryddelse af fattigdom og gennemførelse af 2015-målene samt i principper såsom ejerskab og partnerskab, bistandseffektivitet og sammenhæng i udviklingspolitikken, som stadig har afgørende betydning, og som skal danne grundlag for bestræbelserne på at øge virkningen af EU’s udviklingsstøtte, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den europæiske konsensus om udvikling bekræfter EU’s engagement i udryddelse af fattigdom og gennemførelse af 2015-målene samt i principper såsom ejerskab og partnerskab, bistandseffektivitet og sammenhæng i udviklingspolitikken, som stadig har afgørende betydning, og som skal danne grundlag for bestræbelserne på at øge virkningen af EU’s udviklingsstøtte,

| C. | der henviser til, at fattigdommen har mange dimensioner, ikke blot af økonomisk, men også af menneskelig, sociokulturel, politisk, beskyttelsesmæssig, køns- og miljømæssig art, som EU’s udviklingspolitik må tage højde for, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fattigdommen har mange dimensioner, ikke blot af økonomisk, men også af menneskelig, sociokulturel, politisk, beskyttelsesmæssig, køns- og miljømæssig art, som EU’s udviklingspolitik må tage højde for,

| D. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene, styrkelse af kvinders politiske og økonomiske indflydelse og status samt kvinders mulighed for at nyde godt af menneskerettighederne er afgørende for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene, styrkelse af kvinders politiske og økonomiske indflydelse og status samt kvinders mulighed for at nyde godt af menneskerettighederne er afgørende for fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling,

En virkningsfuld udviklingspolitik

| 1. | glæder sig over bestræbelserne på at udvikle landestrategidokumenter med henblik på at opnå en bedre koordination mellem Kommissionen og medlemsstaterne; understreger, at planlægningsprocessen skal sikre, at dagsordenen for bistandseffektivitet gennemføres, og at Parlamentets ret til at udøve demokratisk kontrol som fastsat i Lissabontraktatens artikel 290 respekteres; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over bestræbelserne på at udvikle landestrategidokumenter med henblik på at opnå en bedre koordination mellem Kommissionen og medlemsstaterne; understreger, at planlægningsprocessen skal sikre, at dagsordenen for bistandseffektivitet gennemføres, og at Parlamentets ret til at udøve demokratisk kontrol som fastsat i Lissabontraktatens artikel 290 respekteres;

| 2. | gentager sin opfordring til, at EUF inkorporeres i EU’s budget som et vigtigt skridt i retning af bedre koordination mellem EU’s forskellige bistandsinstrumenter; fastholder, at dette ikke må føre til en reduktion af finansieringen hverken til det kommende instrument for udviklingssamarbejde eller til EUF (sammenlignet med deres nuværende niveau); |
| --- | --- |

2.

gentager sin opfordring til, at EUF inkorporeres i EU’s budget som et vigtigt skridt i retning af bedre koordination mellem EU’s forskellige bistandsinstrumenter; fastholder, at dette ikke må føre til en reduktion af finansieringen hverken til det kommende instrument for udviklingssamarbejde eller til EUF (sammenlignet med deres nuværende niveau);

| 3. | understreger, at der allerede ville kunne opnås store fordele med hensyn til at øge EU-bistandens virkning gennem en fuldstændig gennemførelse af principper, der allerede styrer udviklingsaktiviteterne, såsom EU-bistandens fattigdomsfokus, sammenhæng i udviklingspolitikken (PCD) samt effektivitetsforpligtelserne i Paris-erklæringen og Accra-handlingsplanen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at spille en ledende rolle i disse spørgsmål, navnlig i forummet på højt plan om bistandseffektivitet i Busan, og til at sikre, at denne afgørende proces overholder de tidligere opstillede målsætninger med hensyn til rammerne for bistandseffektivitet frem mod 2015; |
| --- | --- |

3.

understreger, at der allerede ville kunne opnås store fordele med hensyn til at øge EU-bistandens virkning gennem en fuldstændig gennemførelse af principper, der allerede styrer udviklingsaktiviteterne, såsom EU-bistandens fattigdomsfokus, sammenhæng i udviklingspolitikken (PCD) samt effektivitetsforpligtelserne i Paris-erklæringen og Accra-handlingsplanen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at spille en ledende rolle i disse spørgsmål, navnlig i forummet på højt plan om bistandseffektivitet i Busan, og til at sikre, at denne afgørende proces overholder de tidligere opstillede målsætninger med hensyn til rammerne for bistandseffektivitet frem mod 2015;

| 4. | mener, at de projekter og foranstaltninger, der finansieres af EU, bør evalueres systematisk for at afgøre, hvilke udviklingsaktiviteter der er mest effektive; opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en samlet evalueringspolitik, der er baseret på præcise kriterier og indikatorer; understreger imidlertid, at udviklingen af en virkningsfuld politik ikke må føre til prioritering af en udelukkende kvantitativ og kortsigtet evaluering af resultaterne; |
| --- | --- |

4.

mener, at de projekter og foranstaltninger, der finansieres af EU, bør evalueres systematisk for at afgøre, hvilke udviklingsaktiviteter der er mest effektive; opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en samlet evalueringspolitik, der er baseret på præcise kriterier og indikatorer; understreger imidlertid, at udviklingen af en virkningsfuld politik ikke må føre til prioritering af en udelukkende kvantitativ og kortsigtet evaluering af resultaterne;

| 5. | mener, at 2015-kontrakterne tilvejebringer en positiv model for forudsigelig og resultatbaseret bistand, som bør videreudvikles af Kommissionen og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

mener, at 2015-kontrakterne tilvejebringer en positiv model for forudsigelig og resultatbaseret bistand, som bør videreudvikles af Kommissionen og medlemsstaterne;

| 6. | minder via den europæiske konsensus om udvikling om, at ansvarlig, participatorisk regeringsførelse er en afgørende katalysator for udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og rapportere om forvaltningsskik i udviklingslandene, herunder bekæmpelse af korruption, forbedring af forvaltningen af offentlige finanser, forbedring af gennemsigtigheden og håndhævelse af menneskerettighederne; støtter Kommissionens forslag om at forbedre støtten til god regeringsførelse og bekæmpelsen af korruption i modtagerlandene; understreger imidlertid, at mekanismer, der anvender bistand som incitament til politiske reformer, skal være gennemsigtige, lægge særlig vægt på demokrati og menneskerettigheder og inddrage nationale udviklingsaktører; |
| --- | --- |

6.

minder via den europæiske konsensus om udvikling om, at ansvarlig, participatorisk regeringsførelse er en afgørende katalysator for udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og rapportere om forvaltningsskik i udviklingslandene, herunder bekæmpelse af korruption, forbedring af forvaltningen af offentlige finanser, forbedring af gennemsigtigheden og håndhævelse af menneskerettighederne; støtter Kommissionens forslag om at forbedre støtten til god regeringsførelse og bekæmpelsen af korruption i modtagerlandene; understreger imidlertid, at mekanismer, der anvender bistand som incitament til politiske reformer, skal være gennemsigtige, lægge særlig vægt på demokrati og menneskerettigheder og inddrage nationale udviklingsaktører;

| 7. | understreger, at parlamenter, lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet og andre interesserede parter, i overensstemmelse med konceptet for demokratisk ejerskab, bør styrkes i deres bestræbelser på at spille en passende rolle med hensyn til at fastlægge udviklingsstrategier, holde regeringer fast på deres ansvar samt overvåge og vurdere hidtidige præstationer og udviklingsresultater; fastholder desuden, at den territoriale tilgang til udvikling giver mulighed for, at modtagerne påtager sig større ejerskab; |
| --- | --- |

7.

understreger, at parlamenter, lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet og andre interesserede parter, i overensstemmelse med konceptet for demokratisk ejerskab, bør styrkes i deres bestræbelser på at spille en passende rolle med hensyn til at fastlægge udviklingsstrategier, holde regeringer fast på deres ansvar samt overvåge og vurdere hidtidige præstationer og udviklingsresultater; fastholder desuden, at den territoriale tilgang til udvikling giver mulighed for, at modtagerne påtager sig større ejerskab;

| 8. | opfordrer EU til at opfylde sine Accra-forpligtelser ved at stille finansiering og passende støtte til rådighed for partnerlandenes regeringer, således at borgerne får mulighed for at deltage i civilsamfundsorganisationer på meningsfuld vis; |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU til at opfylde sine Accra-forpligtelser ved at stille finansiering og passende støtte til rådighed for partnerlandenes regeringer, således at borgerne får mulighed for at deltage i civilsamfundsorganisationer på meningsfuld vis;

| 9. | fremhæver de lokale og regionale myndigheders og deres netværks rolle til fremme af virkningen af den europæiske udviklingspolitik; påpeger, at modtagerlandenes nationale parlamenter har de bedste forudsætninger for at spille en rolle med hensyn til at fastlægge, hvilke sektorer der skal prioriteres, til at udarbejde og vedtage landestrategidokumenter og flerårige budgetter samt til at føre tilsyn med budgetbevillinger i samråd med civilsamfundene forud for den politiske dialog med donorerne for at styrke parlamentarikernes rolle i beslutningstagningen; |
| --- | --- |

9.

fremhæver de lokale og regionale myndigheders og deres netværks rolle til fremme af virkningen af den europæiske udviklingspolitik; påpeger, at modtagerlandenes nationale parlamenter har de bedste forudsætninger for at spille en rolle med hensyn til at fastlægge, hvilke sektorer der skal prioriteres, til at udarbejde og vedtage landestrategidokumenter og flerårige budgetter samt til at føre tilsyn med budgetbevillinger i samråd med civilsamfundene forud for den politiske dialog med donorerne for at styrke parlamentarikernes rolle i beslutningstagningen;

| 10. | understreger den tætte sammenhæng mellem en virkningsfuld udviklingspolitik og kapacitetsudvikling; påpeger, at kapacitetsudvikling bør betragtes som en integreret proces til at forbedre borgeres, organisationers, regeringers og samfunds evne til at udarbejde bæredygtige udviklingsstrategier; understreger, at kapacitetsudvikling er en proces, der kræver, at partnerlandene påtager sig ejerskab og får politisk råderum; |
| --- | --- |

10.

understreger den tætte sammenhæng mellem en virkningsfuld udviklingspolitik og kapacitetsudvikling; påpeger, at kapacitetsudvikling bør betragtes som en integreret proces til at forbedre borgeres, organisationers, regeringers og samfunds evne til at udarbejde bæredygtige udviklingsstrategier; understreger, at kapacitetsudvikling er en proces, der kræver, at partnerlandene påtager sig ejerskab og får politisk råderum;

| 11. | påpeger, at støtte til kapacitetsudvikling, ikke blot via instrumentet budgetstøtte, men også gennem teknisk samarbejde, er afgørende for en virkningsfuld udviklingsbistand; anerkender, at partnerlandenes ejerskab til og identifikation med omstillingsprocessen kan øges med tiden ved at få næring fra disse instrumenter; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at støtte til kapacitetsudvikling, ikke blot via instrumentet budgetstøtte, men også gennem teknisk samarbejde, er afgørende for en virkningsfuld udviklingsbistand; anerkender, at partnerlandenes ejerskab til og identifikation med omstillingsprocessen kan øges med tiden ved at få næring fra disse instrumenter;

| 12. | understreger, at målsætningen om at øge bistandens virkning og opnå flere resultater og større nytteværdi for pengene ikke bør føre til en risikouvillig udviklingspolitik, der kun fokuserer på "nemme lande"; fastholder, at fattigdomsbekæmpelse og behov fortsat må være de afgørende kriterier for tildeling af EU’s udviklingsbistand, og at bistanden skal gøres mere effektiv ved at fokusere på målbare resultater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemgå de finansielle instrumenters anvendelsesområde, koncentrere den officielle udviklingsbistand (ODA) om de fattigste og mest sårbare lande og fokusere på at nå de fattigste samfundslag, navnlig de, der trues mest af social udelukkelse såsom kvinder, børn, ældre og handicappede, samtidig med at der tages hensyn til de opnåede resultater og bistandens virkninger; opfordrer til, at der planlægges en udfasningsperiode for ODA-bevillinger til de nye vækstlande; |
| --- | --- |

12.

understreger, at målsætningen om at øge bistandens virkning og opnå flere resultater og større nytteværdi for pengene ikke bør føre til en risikouvillig udviklingspolitik, der kun fokuserer på "nemme lande"; fastholder, at fattigdomsbekæmpelse og behov fortsat må være de afgørende kriterier for tildeling af EU’s udviklingsbistand, og at bistanden skal gøres mere effektiv ved at fokusere på målbare resultater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemgå de finansielle instrumenters anvendelsesområde, koncentrere den officielle udviklingsbistand (ODA) om de fattigste og mest sårbare lande og fokusere på at nå de fattigste samfundslag, navnlig de, der trues mest af social udelukkelse såsom kvinder, børn, ældre og handicappede, samtidig med at der tages hensyn til de opnåede resultater og bistandens virkninger; opfordrer til, at der planlægges en udfasningsperiode for ODA-bevillinger til de nye vækstlande;

| 13. | fremhæver behovet for at skelne mellem udviklingsbehov i de mindst udviklede lande (LDC-lande) og i mellemindkomstlande, navnlig de nye donorer; erindrer om, at 72 % af verdens fattige bor i mellemindkomstlande, og at samarbejde og dialog derfor bør fortsætte med henblik på at bekæmpe vedvarende fattigdom og ulighed; gentager, at samarbejde med mellemindkomstlande og strategiske partnere uden for rammerne af den officielle udviklingsbistand (ODA) ikke må finansieres via det allerede knappe udviklingsbudget; |
| --- | --- |

13.

fremhæver behovet for at skelne mellem udviklingsbehov i de mindst udviklede lande (LDC-lande) og i mellemindkomstlande, navnlig de nye donorer; erindrer om, at 72 % af verdens fattige bor i mellemindkomstlande, og at samarbejde og dialog derfor bør fortsætte med henblik på at bekæmpe vedvarende fattigdom og ulighed; gentager, at samarbejde med mellemindkomstlande og strategiske partnere uden for rammerne af den officielle udviklingsbistand (ODA) ikke må finansieres via det allerede knappe udviklingsbudget;

| 14. | er af den opfattelse, at EU’s udviklingspolitik bør tilstræbe at fjerne forhindringer for udvikling, såsom dumping af landbrugsvarer, ulovlig gældsbyrde, kapitalflugt og illoyal handelspraksis, og skabe et internationalt miljø, som er befordrende for fattigdomsbekæmpelse, sikring af anstændige indkomster og levebrød samt opfyldelse af de grundlæggende menneskerettigheder, herunder sociale og økonomiske rettigheder; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at EU’s udviklingspolitik bør tilstræbe at fjerne forhindringer for udvikling, såsom dumping af landbrugsvarer, ulovlig gældsbyrde, kapitalflugt og illoyal handelspraksis, og skabe et internationalt miljø, som er befordrende for fattigdomsbekæmpelse, sikring af anstændige indkomster og levebrød samt opfyldelse af de grundlæggende menneskerettigheder, herunder sociale og økonomiske rettigheder;

| 15. | gentager princippet om menneskerettighedernes almene gyldighed og ikke-diskrimination som det grundlag, hvorpå man kan øge virkningen af EU’s udviklingspolitik; |
| --- | --- |

15.

gentager princippet om menneskerettighedernes almene gyldighed og ikke-diskrimination som det grundlag, hvorpå man kan øge virkningen af EU’s udviklingspolitik;

| 16. | understreger, at det vil styrke den menneskerettighedsbaserede tilgang, der slås til lyd for i den europæiske konsensus om udvikling, og føre til hurtigere fattigdomsbekæmpelse, hvis man kommer ulighed - også mellem kønnene - til livs; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det vil styrke den menneskerettighedsbaserede tilgang, der slås til lyd for i den europæiske konsensus om udvikling, og føre til hurtigere fattigdomsbekæmpelse, hvis man kommer ulighed - også mellem kønnene - til livs;

| 17. | anerkender de udviklingsmæssige tilbageslag, der skyldes konflikter og katastrofer, såvel som betydningen og omkostningseffektiviteten af at investere i forebyggelse; |
| --- | --- |

17.

anerkender de udviklingsmæssige tilbageslag, der skyldes konflikter og katastrofer, såvel som betydningen og omkostningseffektiviteten af at investere i forebyggelse;

| 18. | anmoder Kommissionen om sammen med interesserede medlemsstater at give nye, innovative bistandsmetoder, som f.eks. "betaling ved levering", resultatbaseret bistand og resultatbaseret finansiering, en chance; |
| --- | --- |

18.

anmoder Kommissionen om sammen med interesserede medlemsstater at give nye, innovative bistandsmetoder, som f.eks. "betaling ved levering", resultatbaseret bistand og resultatbaseret finansiering, en chance;

| 19. | understreger, at sammenhæng i udviklingspolitikken er af afgørende betydning for gennemførelsen af en virkningsfuld udviklingspolitik og for opnåelsen af 2015-målene; opfordrer Kommissionen til klart at definere ansvar og lederskab på højeste plan i forbindelse med håndhævelse af den traktatmæssige forpligtelse til sammenhæng i udviklingspolitikken og anmoder om, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til dette formål i Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og EU’s delegationer; |
| --- | --- |

19.

understreger, at sammenhæng i udviklingspolitikken er af afgørende betydning for gennemførelsen af en virkningsfuld udviklingspolitik og for opnåelsen af 2015-målene; opfordrer Kommissionen til klart at definere ansvar og lederskab på højeste plan i forbindelse med håndhævelse af den traktatmæssige forpligtelse til sammenhæng i udviklingspolitikken og anmoder om, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til dette formål i Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og EU’s delegationer;

| 20. | mener, at EU’s udviklingspolitik for at blive virkningsfuld bør have en incitamentsbaseret tilgang, der bygger på større differentiering ved at belønne de lande, der klarer sig godt, og støtte dem, der er længst fra målet; |
| --- | --- |

20.

mener, at EU’s udviklingspolitik for at blive virkningsfuld bør have en incitamentsbaseret tilgang, der bygger på større differentiering ved at belønne de lande, der klarer sig godt, og støtte dem, der er længst fra målet;

| 21. | insisterer på, at der tages behørigt hensyn til målrettede innovative finansieringsmekanismer, som er fokuseret på velstandsskabelse, ejendomsret og mindskelse af kapitalflugt i forbindelse med udarbejdelsen af lokalt forankrede udviklingsretningslinjer i overensstemmelse med modtagernes særlige prioriteringer; |
| --- | --- |

21.

insisterer på, at der tages behørigt hensyn til målrettede innovative finansieringsmekanismer, som er fokuseret på velstandsskabelse, ejendomsret og mindskelse af kapitalflugt i forbindelse med udarbejdelsen af lokalt forankrede udviklingsretningslinjer i overensstemmelse med modtagernes særlige prioriteringer;

Opfyldelse af finansielle forpligtelser

| 22. | gentager sin holdning om, at det fælles mål om at afsætte 0,7 % af EU’s bruttonationalindkomst (BNI) til ODA inden 2015 skal nås; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at finde nye kilder til udviklingsfinansiering, som f.eks. en afgift på finansielle transaktioner på globalt niveau samt privatsektorfinansiering og markedsorienterede løsninger; er imod enhver ændring eller udvidelse af definitionen af ODA som fastsat af OECD’s komité for udviklingsbistand; |
| --- | --- |

22.

gentager sin holdning om, at det fælles mål om at afsætte 0,7 % af EU’s bruttonationalindkomst (BNI) til ODA inden 2015 skal nås; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at finde nye kilder til udviklingsfinansiering, som f.eks. en afgift på finansielle transaktioner på globalt niveau samt privatsektorfinansiering og markedsorienterede løsninger; er imod enhver ændring eller udvidelse af definitionen af ODA som fastsat af OECD’s komité for udviklingsbistand;

| 23. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at leve op til deres udestående økonomiske forpligtelser, herunder dem, der vedrører sundhedsydelser til mødre og børn, som indgår i G8's Muskoka-initiativ; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at leve op til deres udestående økonomiske forpligtelser, herunder dem, der vedrører sundhedsydelser til mødre og børn, som indgår i G8's Muskoka-initiativ;

| 24. | understreger, at bistand bør ydes på en forudsigelig måde, der er i overensstemmelse med nationale planer og prioriteter, og som giver incitamenter til større åbenhed og ansvarlighed fra både donorregeringernes, ngo’ernes og partnerstaternes side; |
| --- | --- |

24.

understreger, at bistand bør ydes på en forudsigelig måde, der er i overensstemmelse med nationale planer og prioriteter, og som giver incitamenter til større åbenhed og ansvarlighed fra både donorregeringernes, ngo’ernes og partnerstaternes side;

| 25. | mener, at merværdien af Kommissionens udviklingsbistand og den omstændighed, at tidsfristen for 2015-målene nærmer sig, retfærdiggør en betydelig forøgelse af de årlige beløb til ODA i den næste periode for den flerårige finansielle ramme; understreger, at den andel af den samlede europæiske bistand, der kanaliseres gennem EU-budgettet, ikke bør reduceres, og fortsat bør fokusere på fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

25.

mener, at merværdien af Kommissionens udviklingsbistand og den omstændighed, at tidsfristen for 2015-målene nærmer sig, retfærdiggør en betydelig forøgelse af de årlige beløb til ODA i den næste periode for den flerårige finansielle ramme; understreger, at den andel af den samlede europæiske bistand, der kanaliseres gennem EU-budgettet, ikke bør reduceres, og fortsat bør fokusere på fattigdomsbekæmpelse;

| 26. | minder om, at bistanden under de fremtidige EU-instrumenter for udviklingssamarbejde fortsat skal være knyttet til de kriterier for ODA, som OECD’s komité for udviklingsbistand har fastlagt; |
| --- | --- |

26.

minder om, at bistanden under de fremtidige EU-instrumenter for udviklingssamarbejde fortsat skal være knyttet til de kriterier for ODA, som OECD’s komité for udviklingsbistand har fastlagt;

| 27. | efterlyser en forstærket indsats på områderne udvikling, uddannelse og bevidstgørelse i Europa; fremhæver, at dette skal ses ikke blot som en måde til at øge den offentlige støtte til udgifterne til udvikling, men også til at sætte alle i Europa i stand til at forstå globale udviklingshensyn; understreger, at det ville bidrage til at forbedre EU’s udviklingspolitik, hvis offentlighedens bevidsthed om udviklingslandenes problemer blev øget og ligegyldigheden over for samme blev mindsket; |
| --- | --- |

27.

efterlyser en forstærket indsats på områderne udvikling, uddannelse og bevidstgørelse i Europa; fremhæver, at dette skal ses ikke blot som en måde til at øge den offentlige støtte til udgifterne til udvikling, men også til at sætte alle i Europa i stand til at forstå globale udviklingshensyn; understreger, at det ville bidrage til at forbedre EU’s udviklingspolitik, hvis offentlighedens bevidsthed om udviklingslandenes problemer blev øget og ligegyldigheden over for samme blev mindsket;

| 28. | bemærker, at det for at øge offentlighedens bevidsthed og mindske ligegyldigheden er nødvendigt at forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med bistandsudgifterne, øge udbredelsen af uafhængige evalueringer og iværksætte strengere sanktioner over for de aktører, der afsløres i at misbruge udviklingsbistand; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at det for at øge offentlighedens bevidsthed og mindske ligegyldigheden er nødvendigt at forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med bistandsudgifterne, øge udbredelsen af uafhængige evalueringer og iværksætte strengere sanktioner over for de aktører, der afsløres i at misbruge udviklingsbistand;

Fremme af vækst til fordel for de fattige

| 29. | erkender, at økonomisk vækst er en afgørende drivkraft for udvikling; understreger imidlertid, at vækst blot er ét instrument blandt mange, og at maksimering af vækst ikke er det samme som maksimering af udvikling; noterer sig navnlig, at vækstens indvirkning på fattigdomsbekæmpelsen kunne være meget større, hvis ulighederne blev reduceret og menneskerettighederne respekteret; insisterer derfor på, at EU’s udviklingsbistand skal orienteres imod vækst til fordel for de fattige ved at træffe foranstaltninger, der specifikt fokuserer på de fattige og marginaliserede med henblik på at fremme en forøgelse af deres andel i den nationale velstand og give dem mulighed for at blive en drivkraft for en virkelig inklusiv vækst, som f.eks. mikrokreditter og mikrofinansiering samt andre markedsafledte løsninger; |
| --- | --- |

29.

erkender, at økonomisk vækst er en afgørende drivkraft for udvikling; understreger imidlertid, at vækst blot er ét instrument blandt mange, og at maksimering af vækst ikke er det samme som maksimering af udvikling; noterer sig navnlig, at vækstens indvirkning på fattigdomsbekæmpelsen kunne være meget større, hvis ulighederne blev reduceret og menneskerettighederne respekteret; insisterer derfor på, at EU’s udviklingsbistand skal orienteres imod vækst til fordel for de fattige ved at træffe foranstaltninger, der specifikt fokuserer på de fattige og marginaliserede med henblik på at fremme en forøgelse af deres andel i den nationale velstand og give dem mulighed for at blive en drivkraft for en virkelig inklusiv vækst, som f.eks. mikrokreditter og mikrofinansiering samt andre markedsafledte løsninger;

| 30. | bemærker, at en politik, der udelukkende er baseret på økonomisk vækst, har vist sin begrænsede evne til at udrydde fattigdom og fremme social samhørighed, som det er set i forbindelse med de nylige finans-, klima-, energi- og fødevarekriser; slår til lyd for bæredygtig udvikling baseret på fair handel og social retfærdighed, som gavner de nuværende generationer uden at bringe fremtidige generationers adgang til ressourcer i fare; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at en politik, der udelukkende er baseret på økonomisk vækst, har vist sin begrænsede evne til at udrydde fattigdom og fremme social samhørighed, som det er set i forbindelse med de nylige finans-, klima-, energi- og fødevarekriser; slår til lyd for bæredygtig udvikling baseret på fair handel og social retfærdighed, som gavner de nuværende generationer uden at bringe fremtidige generationers adgang til ressourcer i fare;

| 31. | understreger, at økonomiske vækstpolitikker ikke virker uden fremme af standarder på det sociale område og miljøområdet og gennemførelse af socialbeskyttelsesordninger; |
| --- | --- |

31.

understreger, at økonomiske vækstpolitikker ikke virker uden fremme af standarder på det sociale område og miljøområdet og gennemførelse af socialbeskyttelsesordninger;

| 32. | understreger, at EU’s politikker bør fremme vækst på de områder i økonomien, hvor de fattige tjener deres levebrød, såsom landbruget, og lægge større vægt på den uformelle sektor; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme foranstaltninger, der sikrer ejendomsretten til jord og letter fattiges adgang til jord, markeder, kreditter og andre finansielle tjenesteydelser samt udvikling af færdigheder uden at øge de eksisterende uligheder og uden at befæste asymmetriske afhængighedsstrukturer; |
| --- | --- |

32.

understreger, at EU’s politikker bør fremme vækst på de områder i økonomien, hvor de fattige tjener deres levebrød, såsom landbruget, og lægge større vægt på den uformelle sektor; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme foranstaltninger, der sikrer ejendomsretten til jord og letter fattiges adgang til jord, markeder, kreditter og andre finansielle tjenesteydelser samt udvikling af færdigheder uden at øge de eksisterende uligheder og uden at befæste asymmetriske afhængighedsstrukturer;

| 33. | støtter bestræbelser på at fremme industriel udvikling og en udvikling af infrastruktur, der bidrager til bæredygtig økonomisk vækst med fuld respekt for sociale og miljømæssige standarder; bemærker, at den mest effektive måde at øge væksten og løfte folk ud af fattigdom er at øge den industrielle udvikling og udviklingen af markedet; |
| --- | --- |

33.

støtter bestræbelser på at fremme industriel udvikling og en udvikling af infrastruktur, der bidrager til bæredygtig økonomisk vækst med fuld respekt for sociale og miljømæssige standarder; bemærker, at den mest effektive måde at øge væksten og løfte folk ud af fattigdom er at øge den industrielle udvikling og udviklingen af markedet;

| 34. | påpeger, at industriel udvikling har et enormt forandringspotentiale for de nationale økonomier og i modsætning til landbrugseksport eller udvinding af naturressourcer, som udsætter økonomierne for chok, kan give større mulighed for at øge produktiviteten på lang sigt; opfordrer derfor udviklingslandene til at tage fat på dette spørgsmål ved at udforme og gennemføre industrialiseringspolitikker med særligt fokus på specialisering af produktionen og opbygning af handelskapacitet; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at industriel udvikling har et enormt forandringspotentiale for de nationale økonomier og i modsætning til landbrugseksport eller udvinding af naturressourcer, som udsætter økonomierne for chok, kan give større mulighed for at øge produktiviteten på lang sigt; opfordrer derfor udviklingslandene til at tage fat på dette spørgsmål ved at udforme og gennemføre industrialiseringspolitikker med særligt fokus på specialisering af produktionen og opbygning af handelskapacitet;

| 35. | understreger, at den industrielle vækst skal være energieffektiv, således at væksten i BNP afkobles fra olieafhængighed og drivhusgasemissioner; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at gøre sig alle bestræbelser på at fremme overførslen af energieffektive teknologier og bedste praksis til udviklingslandene; |
| --- | --- |

35.

understreger, at den industrielle vækst skal være energieffektiv, således at væksten i BNP afkobles fra olieafhængighed og drivhusgasemissioner; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at gøre sig alle bestræbelser på at fremme overførslen af energieffektive teknologier og bedste praksis til udviklingslandene;

| 36. | finder, at selv om finansieringen af store eksport- eller infrastrukturprojekter er attraktiv med hensyn til at levere synlige resultater, er det ikke nødvendigvis den bedste strategi med henblik på at skaffe fordele til den brede befolkning og fattige marginaliserede samfund; |
| --- | --- |

36.

finder, at selv om finansieringen af store eksport- eller infrastrukturprojekter er attraktiv med hensyn til at levere synlige resultater, er det ikke nødvendigvis den bedste strategi med henblik på at skaffe fordele til den brede befolkning og fattige marginaliserede samfund;

| 37. | opfordrer indtrængende til, at EU og dets medlemsstater støtter ILO’s dagsorden for anstændigt arbejde i udviklingslandene mere systematisk med henblik på at stimulere til at skabe jobs af høj kvalitet og beskytte grundlæggende arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

37.

opfordrer indtrængende til, at EU og dets medlemsstater støtter ILO’s dagsorden for anstændigt arbejde i udviklingslandene mere systematisk med henblik på at stimulere til at skabe jobs af høj kvalitet og beskytte grundlæggende arbejdstagerrettigheder;

| 38. | understreger, at diversificering af udviklingslandenes økonomier og reduktion af deres importafhængighed skal være prioriterede målsætninger for en politik til fremme af væksten; |
| --- | --- |

38.

understreger, at diversificering af udviklingslandenes økonomier og reduktion af deres importafhængighed skal være prioriterede målsætninger for en politik til fremme af væksten;

| 39. | understreger, at investeringsprojekter, der støttes af EU-mekanismer til at blande gavebistand og lån, skal underkastes kontrol med implementeringen og resultatanalyser i henhold til internationalt anerkendte sociale og miljømæssige standarder; fastholder, at beslutningsprocessen omkring udvælgelsen af projekter skal være gennemsigtig og sikre sammenhæng med EU’s strategidokumenter, princippet om ejerskab fra det pågældende lands side og EU’s tilsagn om at gøre sin bistand fri for diverse bindinger; |
| --- | --- |

39.

understreger, at investeringsprojekter, der støttes af EU-mekanismer til at blande gavebistand og lån, skal underkastes kontrol med implementeringen og resultatanalyser i henhold til internationalt anerkendte sociale og miljømæssige standarder; fastholder, at beslutningsprocessen omkring udvælgelsen af projekter skal være gennemsigtig og sikre sammenhæng med EU’s strategidokumenter, princippet om ejerskab fra det pågældende lands side og EU’s tilsagn om at gøre sin bistand fri for diverse bindinger;

| 40. | fastholder, at denne blanding skal generere nye midler i stedet for at føre til, at gavebistand erstattes med lån i EU's ODA; |
| --- | --- |

40.

fastholder, at denne blanding skal generere nye midler i stedet for at føre til, at gavebistand erstattes med lån i EU's ODA;

| 41. | understreger, at udviklingspolitik ikke kan blive virkelig effektiv, uden at man fremmer passende retlige rammer, navnlig inden for ejendomsret og aftaleret; |
| --- | --- |

41.

understreger, at udviklingspolitik ikke kan blive virkelig effektiv, uden at man fremmer passende retlige rammer, navnlig inden for ejendomsret og aftaleret;

| 42. | understreger, at det vil medvirke til at frigøre kvinders produktivitet og dermed bidrage til bæredygtig vækst, som kommer de fattige til gode, hvis ligestilling mellem kvinder og mænd fremmes; |
| --- | --- |

42.

understreger, at det vil medvirke til at frigøre kvinders produktivitet og dermed bidrage til bæredygtig vækst, som kommer de fattige til gode, hvis ligestilling mellem kvinder og mænd fremmes;

Menneskelig udvikling

| 43. | understreger, at fattigdom ikke kun måles i penge, og at den i bredere forstand betyder, at man fratages grundlæggende rettigheder, såsom retten til mad, uddannelse, sundhed eller ytringsfrihed; |
| --- | --- |

43.

understreger, at fattigdom ikke kun måles i penge, og at den i bredere forstand betyder, at man fratages grundlæggende rettigheder, såsom retten til mad, uddannelse, sundhed eller ytringsfrihed;

| 44. | understreger, at tilvejebringelse af sociale basistjenesteydelser er af afgørende betydning for vækst til fordel for de fattige og for opfyldelse af 2015-målene; anmoder om, at 20 % af al EU-bistand øremærkes til sociale basistjenesteydelser som defineret i FN’s 2015-mål (indikator 8.2 til mål 8 "Skabe et globalt partnerskab for udvikling"), med særlig fokus på gratis adgang for alle til primære sundhedsydelser og almen grunduddannelse under hensyntagen til EU’s støtte til initiativet om uddannelse til alle og meddelelsen fra 2010 om EU’s rolle inden for global sundhed; gentager, at det er nødvendigt at give særlig opmærksomhed til sårbare grupper og personer med stor risiko for social marginalisering som f.eks. handicappede; |
| --- | --- |

44.

understreger, at tilvejebringelse af sociale basistjenesteydelser er af afgørende betydning for vækst til fordel for de fattige og for opfyldelse af 2015-målene; anmoder om, at 20 % af al EU-bistand øremærkes til sociale basistjenesteydelser som defineret i FN’s 2015-mål (indikator 8.2 til mål 8 "Skabe et globalt partnerskab for udvikling"), med særlig fokus på gratis adgang for alle til primære sundhedsydelser og almen grunduddannelse under hensyntagen til EU’s støtte til initiativet om uddannelse til alle og meddelelsen fra 2010 om EU’s rolle inden for global sundhed; gentager, at det er nødvendigt at give særlig opmærksomhed til sårbare grupper og personer med stor risiko for social marginalisering som f.eks. handicappede;

| 45. | understreger, at det er afgørende for udvikling, at piger får uddannelse, og at ligestilling mellem kønnene fremmes, og at politikker og aktiviteter, der ikke behandler kønsmæssige uligheder, mister vigtige udviklingsmuligheder; understreger, at uddannelse for piger giver et af de største afkast af alle udviklingsmæssige investeringer, idet den giver både private og sociale fordele, der akkumuleres til enkeltpersoner, familier og samfundet som helhed ved at nedsætte kvinders fødselsrate, mindske mødre-, spædbørns- og børnedødelighedsraterne, beskytte mod hiv/aids-infektion, øge kvinders deltagelse i arbejdsstyrken og deres indtjening og skabe uddannelsesmæssige fordele på tværs af generationerne; |
| --- | --- |

45.

understreger, at det er afgørende for udvikling, at piger får uddannelse, og at ligestilling mellem kønnene fremmes, og at politikker og aktiviteter, der ikke behandler kønsmæssige uligheder, mister vigtige udviklingsmuligheder; understreger, at uddannelse for piger giver et af de største afkast af alle udviklingsmæssige investeringer, idet den giver både private og sociale fordele, der akkumuleres til enkeltpersoner, familier og samfundet som helhed ved at nedsætte kvinders fødselsrate, mindske mødre-, spædbørns- og børnedødelighedsraterne, beskytte mod hiv/aids-infektion, øge kvinders deltagelse i arbejdsstyrken og deres indtjening og skabe uddannelsesmæssige fordele på tværs af generationerne;

| 46. | understreger betydningen af at slå bro over de finansieringskløfter i sundhedssystemerne, der skyldes, at prioriteter som f.eks. seksuel og reproduktiv sundhed rammes af nedskæringer, og understreger betydningen af at investere i bekæmpelsen af hiv/aids og andre sygdomme; |
| --- | --- |

46.

understreger betydningen af at slå bro over de finansieringskløfter i sundhedssystemerne, der skyldes, at prioriteter som f.eks. seksuel og reproduktiv sundhed rammes af nedskæringer, og understreger betydningen af at investere i bekæmpelsen af hiv/aids og andre sygdomme;

| 47. | minder om, at en investering i børn og unge er en langsigtet investering i bæredygtig menneskelig udvikling; |
| --- | --- |

47.

minder om, at en investering i børn og unge er en langsigtet investering i bæredygtig menneskelig udvikling;

| 48. | glæder sig over FN’s initiativ vedrørende social mindstebeskyttelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge støtten til nationale sociale beskyttelsesprogrammer i udviklingslande og til at udvikle en omfattende politikramme for dette spørgsmål, der inkluderer ligestilling mellem kønnene og aspekter vedrørende styrkelse af kvinders indflydelse og status; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over FN’s initiativ vedrørende social mindstebeskyttelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge støtten til nationale sociale beskyttelsesprogrammer i udviklingslande og til at udvikle en omfattende politikramme for dette spørgsmål, der inkluderer ligestilling mellem kønnene og aspekter vedrørende styrkelse af kvinders indflydelse og status;

| 49. | ville bifalde bestræbelser fra EU’s side på mere systematisk at se på sammenhængene mellem den eksterne dimension af EU’s migrations- og asylpolitik og andre politikker med indvirkning på migration, f.eks. beskæftigelse, uddannelse, rettigheder og social sikring; |
| --- | --- |

49.

ville bifalde bestræbelser fra EU’s side på mere systematisk at se på sammenhængene mellem den eksterne dimension af EU’s migrations- og asylpolitik og andre politikker med indvirkning på migration, f.eks. beskæftigelse, uddannelse, rettigheder og social sikring;

| 50. | er af den opfattelse, at skatteindtægter er afgørende for at sætte udviklingslandene i stand til at opfylde deres borgeres grundlæggende behov, gøre dem mindre afhængige af bistand udefra og fremme demokratisk ansvarlighed; gentager sit synspunkt om, at EU skal støtte partnerlande i deres bestræbelser på at udvikle retfærdige, gennemsigtige og effektive skattesystemer med henblik på at tilvejebringe de indtægter, der er nødvendige til social beskyttelse og politikker til fordel for de fattige, og at EU på internationalt niveau fortsat skal arbejde for større finansiel gennemsigtighed og sikre, at partnerlande får del i goderne; understreger, at udveksling af bedste praksis og informationsudveksling inden for skattepolitik er af afgørende betydning for at skabe retfærdige skattesystemer; |
| --- | --- |

50.

er af den opfattelse, at skatteindtægter er afgørende for at sætte udviklingslandene i stand til at opfylde deres borgeres grundlæggende behov, gøre dem mindre afhængige af bistand udefra og fremme demokratisk ansvarlighed; gentager sit synspunkt om, at EU skal støtte partnerlande i deres bestræbelser på at udvikle retfærdige, gennemsigtige og effektive skattesystemer med henblik på at tilvejebringe de indtægter, der er nødvendige til social beskyttelse og politikker til fordel for de fattige, og at EU på internationalt niveau fortsat skal arbejde for større finansiel gennemsigtighed og sikre, at partnerlande får del i goderne; understreger, at udveksling af bedste praksis og informationsudveksling inden for skattepolitik er af afgørende betydning for at skabe retfærdige skattesystemer;

| 51. | understreger menneskerettighedernes væsentlige betydning og de mange muligheder, EU har, for at bidrage til at opbygge kapacitet for så vidt angår respekten for alle menneskerettighederne; |
| --- | --- |

51.

understreger menneskerettighedernes væsentlige betydning og de mange muligheder, EU har, for at bidrage til at opbygge kapacitet for så vidt angår respekten for alle menneskerettighederne;

Inddragelse af den private sektor

| 52. | erkender, at udvikling af den private sektor i udviklingslandene er af afgørende betydning for at skabe beskæftigelsesmuligheder, yde tjenester og skabe større velstand; minder om, at 90 % af jobbene i udviklingslandene er i den private sektor; understreger i overensstemmelse med dagsordenen for fattigdomsbekæmpelse, at EU’s udviklingsbistand bør fokusere på finansiering til indenlandske virksomheder, der kan fungere som løftestang for indenlandsk kapital og tilskynde modtagerlandene til at skabe et miljø, der virker befordrende på udviklingen af små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder, og på fjernelse af hindringer for formalisering, kapitaladgang og økonomisk overkommelig kredit, og understreger, at tjenesteydelser og opbygning af kapacitet især bør målrettes mod fattigere erhvervsdrivende; |
| --- | --- |

52.

erkender, at udvikling af den private sektor i udviklingslandene er af afgørende betydning for at skabe beskæftigelsesmuligheder, yde tjenester og skabe større velstand; minder om, at 90 % af jobbene i udviklingslandene er i den private sektor; understreger i overensstemmelse med dagsordenen for fattigdomsbekæmpelse, at EU’s udviklingsbistand bør fokusere på finansiering til indenlandske virksomheder, der kan fungere som løftestang for indenlandsk kapital og tilskynde modtagerlandene til at skabe et miljø, der virker befordrende på udviklingen af små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder, og på fjernelse af hindringer for formalisering, kapitaladgang og økonomisk overkommelig kredit, og understreger, at tjenesteydelser og opbygning af kapacitet især bør målrettes mod fattigere erhvervsdrivende;

| 53. | bekræfter på ny den rolle, en socialt og miljømæssigt ansvarlig privat sektor spiller med hensyn til at øge tempoet for bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte bl.a. virksomheder inden for den sociale økonomi, der arbejder i overensstemmelse med etiske og økonomiske principper; |
| --- | --- |

53.

bekræfter på ny den rolle, en socialt og miljømæssigt ansvarlig privat sektor spiller med hensyn til at øge tempoet for bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte bl.a. virksomheder inden for den sociale økonomi, der arbejder i overensstemmelse med etiske og økonomiske principper;

| 54. | understreger, at det er vigtigt at foretage en klar vurdering af de eventuelle risici, der er forbundet med at øge den private sektors involvering, og at der derfor bør opstilles klare kriterier for støtte til privatsektorprojekter og etableres stærke konsekvensanalysemekanismer, der bør udvikles for at sikre, at investeringer i den private sektor både er bæredygtige i henhold til anerkendte internationale udviklingsmål og ikke fører til en tilbagevenden til bunden bistand; |
| --- | --- |

54.

understreger, at det er vigtigt at foretage en klar vurdering af de eventuelle risici, der er forbundet med at øge den private sektors involvering, og at der derfor bør opstilles klare kriterier for støtte til privatsektorprojekter og etableres stærke konsekvensanalysemekanismer, der bør udvikles for at sikre, at investeringer i den private sektor både er bæredygtige i henhold til anerkendte internationale udviklingsmål og ikke fører til en tilbagevenden til bunden bistand;

| 55. | minder om, at offentlige investeringer i offentlige goder, infrastrukturer og tjenesteydelser er afgørende for, at der kan skabes bæredygtig vækst, og at ulighederne kan mindskes effektivt; |
| --- | --- |

55.

minder om, at offentlige investeringer i offentlige goder, infrastrukturer og tjenesteydelser er afgørende for, at der kan skabes bæredygtig vækst, og at ulighederne kan mindskes effektivt;

| 56. | understreger, at investeringsprojekter, der involverer den private sektor, og som finansieres af EU i udviklingslande, bør opfylde internationalt aftalte normer på det miljømæssige, menneskerettighedsmæssige og sociale område samt normer for gennemsigtighed og være i overensstemmelse med modtagerlandenes udviklingsplaner; er modstander af enhver form for samarbejde med private virksomheder, som vil bidrage direkte eller indirekte til nogen form for skatteunddragelse eller skattetænkning; anmoder Kommissionen om at gennemgå sine due diligence-mekanismer, når den træffer afgørelser vedrørende finansiering til ressourceudvindingsprojekter; |
| --- | --- |

56.

understreger, at investeringsprojekter, der involverer den private sektor, og som finansieres af EU i udviklingslande, bør opfylde internationalt aftalte normer på det miljømæssige, menneskerettighedsmæssige og sociale område samt normer for gennemsigtighed og være i overensstemmelse med modtagerlandenes udviklingsplaner; er modstander af enhver form for samarbejde med private virksomheder, som vil bidrage direkte eller indirekte til nogen form for skatteunddragelse eller skattetænkning; anmoder Kommissionen om at gennemgå sine due diligence-mekanismer, når den træffer afgørelser vedrørende finansiering til ressourceudvindingsprojekter;

| 57. | er overbevist om, at investeringer har en positiv indvirkning på vækst og beskæftigelse, ikke kun i EU, men også i udviklingslandene; understreger, at det er industrilandenes ansvar i øget grad at fremme investeringer i og teknologioverførsel til lokale virksomheder, for at nye erhvervssektorer i udviklingslandene får mulighed for at gennemføre både kvalitetsstandarder og internationale standarder på det sociale område og miljøområdet; understreger ligeledes behovet for et udvidet samarbejde for at hjælpe udviklingslandene med at øge deres institutionelle og tilsynsmæssige kapacitet til at forvalte udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

57.

er overbevist om, at investeringer har en positiv indvirkning på vækst og beskæftigelse, ikke kun i EU, men også i udviklingslandene; understreger, at det er industrilandenes ansvar i øget grad at fremme investeringer i og teknologioverførsel til lokale virksomheder, for at nye erhvervssektorer i udviklingslandene får mulighed for at gennemføre både kvalitetsstandarder og internationale standarder på det sociale område og miljøområdet; understreger ligeledes behovet for et udvidet samarbejde for at hjælpe udviklingslandene med at øge deres institutionelle og tilsynsmæssige kapacitet til at forvalte udenlandske investeringer;

| 58. | opfordrer EU til at anerkende udviklingslandenes ret til at regulere investeringer, til at give fortrinsret til investorer, der støtter partnerlandets udviklingsstrategi, og til at give positiv særbehandling til indenlandske og regionale investorer for at fremme regional integration; |
| --- | --- |

58.

opfordrer EU til at anerkende udviklingslandenes ret til at regulere investeringer, til at give fortrinsret til investorer, der støtter partnerlandets udviklingsstrategi, og til at give positiv særbehandling til indenlandske og regionale investorer for at fremme regional integration;

| 59. | opfordrer EU til at opfylde sine forpligtelser fra "Aid for Trade"-strategien om specifikt at målrette udviklingsbistand mod projekter, der har til formål at hjælpe udviklingslandene med at udvikle deres handelsrelaterede kompetencer, forbedre forsyningskæden og i sidste instans konkurrere på regionale og globale markeder; |
| --- | --- |

59.

opfordrer EU til at opfylde sine forpligtelser fra "Aid for Trade"-strategien om specifikt at målrette udviklingsbistand mod projekter, der har til formål at hjælpe udviklingslandene med at udvikle deres handelsrelaterede kompetencer, forbedre forsyningskæden og i sidste instans konkurrere på regionale og globale markeder;

| 60. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et lovgivningsmæssigt forslag med en målsætning svarende til den nye amerikanske lov om "konfliktmineraler", nemlig at bekæmpe ulovlig udnyttelse af mineraler i udviklingslande, navnlig i Afrika, som giver næring til borgerkrige og konflikter, og at sikre, at mineraler, der importeres til EU’s marked, kan spores; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde et lovgivningsmæssigt forslag med en målsætning svarende til den nye amerikanske lov om "konfliktmineraler", nemlig at bekæmpe ulovlig udnyttelse af mineraler i udviklingslande, navnlig i Afrika, som giver næring til borgerkrige og konflikter, og at sikre, at mineraler, der importeres til EU’s marked, kan spores;

| 61. | opfordrer til en analyse og vurdering af offentlig-private partnerskaber (OPP), der inddrager den private sektor i udvikling og er støttet af Kommissionen, med henblik på at drage lære af denne erfaring inden overgangen til et nyt politisk koncept med anvendelse af offentlige midler som løftestang for privatsektorfinansiering; |
| --- | --- |

61.

opfordrer til en analyse og vurdering af offentlig-private partnerskaber (OPP), der inddrager den private sektor i udvikling og er støttet af Kommissionen, med henblik på at drage lære af denne erfaring inden overgangen til et nyt politisk koncept med anvendelse af offentlige midler som løftestang for privatsektorfinansiering;

| 62. | understreger, at støtte til den private sektor skal gå hånd i hånd med bistand til nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder og parlamenter i modtagerlandene for at sætte dem i stand til at regulere markederne effektivt, fremme gennemsigtighed, gennemføre retfærdige skattepolitikker og god regeringsførelse og bekæmpe korruption i såvel virksomheder og ngo’er som i regeringer og offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

62.

understreger, at støtte til den private sektor skal gå hånd i hånd med bistand til nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder og parlamenter i modtagerlandene for at sætte dem i stand til at regulere markederne effektivt, fremme gennemsigtighed, gennemføre retfærdige skattepolitikker og god regeringsførelse og bekæmpe korruption i såvel virksomheder og ngo’er som i regeringer og offentlige myndigheder;

Klimaændringer, energi og bæredygtig udvikling

| 63. | glæder sig over forslaget om at koncentrere udviklingssamarbejdet om bæredygtig vedvarende energi; gentager, at adgang til energi er en forudsætning for at få opfyldt 2015-målene; insisterer på, at vandforsyning og adgangen til energi for de fattige og i forbindelse med ydelse af offentlige tjenester og lokal udvikling må være de vigtigste formål med EU-støttede projekter; |
| --- | --- |

63.

glæder sig over forslaget om at koncentrere udviklingssamarbejdet om bæredygtig vedvarende energi; gentager, at adgang til energi er en forudsætning for at få opfyldt 2015-målene; insisterer på, at vandforsyning og adgangen til energi for de fattige og i forbindelse med ydelse af offentlige tjenester og lokal udvikling må være de vigtigste formål med EU-støttede projekter;

| 64. | støtter som en hovedprioritet bæredygtige energiløsninger på lokalt og regionalt plan, især decentraliseret energiproduktion, for at opnå, at de prioriterede udviklingsforanstaltninger gennemføres under hensyntagen til miljøkravene; |
| --- | --- |

64.

støtter som en hovedprioritet bæredygtige energiløsninger på lokalt og regionalt plan, især decentraliseret energiproduktion, for at opnå, at de prioriterede udviklingsforanstaltninger gennemføres under hensyntagen til miljøkravene;

| 65. | noterer sig det store potentiale på området for vedvarende energi (solenergi, vindkraft, geotermisk energi og biomasse) i mange udviklingslande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gennemføre projekter med alternativ energi i udviklingslande og stille teknologi, ekspertise og investeringsmuligheder til rådighed, da dette har afgørende betydning for den økonomiske og sociale udvikling og mindsker disse landes afhængighed af fossile brændstoffer såvel som deres sårbarhed over for prisudsving; |
| --- | --- |

65.

noterer sig det store potentiale på området for vedvarende energi (solenergi, vindkraft, geotermisk energi og biomasse) i mange udviklingslande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gennemføre projekter med alternativ energi i udviklingslande og stille teknologi, ekspertise og investeringsmuligheder til rådighed, da dette har afgørende betydning for den økonomiske og sociale udvikling og mindsker disse landes afhængighed af fossile brændstoffer såvel som deres sårbarhed over for prisudsving;

| 66. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU’s ODA til forbedring af adgangen til energi støtter lokal økonomisk udvikling, grønne job og fattigdomsbekæmpelse og ikke er bundet til eller udnyttes til at subsidiere EU-virksomheder; opfordrer desuden Kommissionen til ikke at sammenblande politikker til at øge fattige menneskers adgang til energi med opfyldelsen af EU’s mål om afbødning af klimaændringerne eller EU’s egne behov for energisikkerhed; |
| --- | --- |

66.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU’s ODA til forbedring af adgangen til energi støtter lokal økonomisk udvikling, grønne job og fattigdomsbekæmpelse og ikke er bundet til eller udnyttes til at subsidiere EU-virksomheder; opfordrer desuden Kommissionen til ikke at sammenblande politikker til at øge fattige menneskers adgang til energi med opfyldelsen af EU’s mål om afbødning af klimaændringerne eller EU’s egne behov for energisikkerhed;

| 67. | bifalder initiativer fra udviklingslandenes side med henblik på at investere i fødevareproduktion snarere end i produktion af biobrændstoffer for at sikre deres fødevareforsyning; |
| --- | --- |

67.

bifalder initiativer fra udviklingslandenes side med henblik på at investere i fødevareproduktion snarere end i produktion af biobrændstoffer for at sikre deres fødevareforsyning;

| 68. | gentager, at industrialiserede lande har pligt til at føre an i opbygningen af den globale lavemissionsøkonomi, der er nødvendig for at opnå de nødvendige emissionsnedskæringer; tilskynder medlemsstaterne til at føre an med hensyn til at skære ned på emissionerne; |
| --- | --- |

68.

gentager, at industrialiserede lande har pligt til at føre an i opbygningen af den globale lavemissionsøkonomi, der er nødvendig for at opnå de nødvendige emissionsnedskæringer; tilskynder medlemsstaterne til at føre an med hensyn til at skære ned på emissionerne;

| 69. | anerkender, at imødegåelse af klimaændringer og opnåelse af centrale udviklingsmålsætninger er mål, der gensidigt støtter hinanden; understreger behovet for mere systematiske bestræbelser på at integrere økosystembaseret tilpasning til klimaændringer og foranstaltninger til afbødning og reduktion af katastroferisici og opfordrer derfor til en holistisk tilgang, som integrerer den miljømæssige dimension i alle udviklingsprogrammer og -projekter, f.eks. ved at forbedre reglerne om overførsel af affald og ulovlig skovhugst; |
| --- | --- |

69.

anerkender, at imødegåelse af klimaændringer og opnåelse af centrale udviklingsmålsætninger er mål, der gensidigt støtter hinanden; understreger behovet for mere systematiske bestræbelser på at integrere økosystembaseret tilpasning til klimaændringer og foranstaltninger til afbødning og reduktion af katastroferisici og opfordrer derfor til en holistisk tilgang, som integrerer den miljømæssige dimension i alle udviklingsprogrammer og -projekter, f.eks. ved at forbedre reglerne om overførsel af affald og ulovlig skovhugst;

| 70. | opfordrer Kommissionen til at vurdere konsekvenserne af "klimamigration" - et fænomen, som nogle anslår, vil få 200 millioner mennesker til at forlade deres hjem inden 2050, efterhånden som forholdene i deres lande gradvis forværres - og understreger, at Den Europæiske Union er nødt til at bidrage gennem sin udviklingspolitik ved at yde støtte til og reducere antallet af flygtninge og ved at investere i teknologier, menneskelige ressourcer og økonomisk bistand; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Kommissionen til at vurdere konsekvenserne af "klimamigration" - et fænomen, som nogle anslår, vil få 200 millioner mennesker til at forlade deres hjem inden 2050, efterhånden som forholdene i deres lande gradvis forværres - og understreger, at Den Europæiske Union er nødt til at bidrage gennem sin udviklingspolitik ved at yde støtte til og reducere antallet af flygtninge og ved at investere i teknologier, menneskelige ressourcer og økonomisk bistand;

| 71. | gentager sit standpunkt om, at en sådan integrering ikke kan erstatte tilvejebringelsen af nye og yderligere ressourcer, som EU og andre donorer har givet tilsagn om, til udviklingslandenes afbødningsbestræbelser og tilpasningsbehov; understreger, at det er nødvendigt at anvende en lokal og/eller regional tilgang for at tackle de specifikke problemer i disse områder; erindrer om, at finansieringen til bekæmpelse af klimaændringer - og til offentlige goder generelt - ikke kan ske via ODA, men derfor må være ny og ligge ud over medlemsstaternes forpligtelse til at yde 0,7 % af BNI til ODA; |
| --- | --- |

71.

gentager sit standpunkt om, at en sådan integrering ikke kan erstatte tilvejebringelsen af nye og yderligere ressourcer, som EU og andre donorer har givet tilsagn om, til udviklingslandenes afbødningsbestræbelser og tilpasningsbehov; understreger, at det er nødvendigt at anvende en lokal og/eller regional tilgang for at tackle de specifikke problemer i disse områder; erindrer om, at finansieringen til bekæmpelse af klimaændringer - og til offentlige goder generelt - ikke kan ske via ODA, men derfor må være ny og ligge ud over medlemsstaternes forpligtelse til at yde 0,7 % af BNI til ODA;

| 72. | understreger betydningen af at fremme bæredygtig byudvikling som en del af den internationale dagsorden og af at gennemføre den på både lokalt, regionalt og nationalt plan, hvilket ville have en positiv indvirkning på livskvaliteten for alle mennesker i verden og navnlig i udviklingslandene; |
| --- | --- |

72.

understreger betydningen af at fremme bæredygtig byudvikling som en del af den internationale dagsorden og af at gennemføre den på både lokalt, regionalt og nationalt plan, hvilket ville have en positiv indvirkning på livskvaliteten for alle mennesker i verden og navnlig i udviklingslandene;

| 73. | bemærker, at bæredygtig udvikling kun kan opnås ved at forbedre modtagerlandenes kapacitetsopbygning og ved at forbedre basisinfrastruktur; |
| --- | --- |

73.

bemærker, at bæredygtig udvikling kun kan opnås ved at forbedre modtagerlandenes kapacitetsopbygning og ved at forbedre basisinfrastruktur;

| 74. | kræver, at artikel 8, litra j) i biodiversitetskonventionen, som er en hjørnesten i den bæredygtige udvikling, medtages og gennemføres i landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter; |
| --- | --- |

74.

kræver, at artikel 8, litra j) i biodiversitetskonventionen, som er en hjørnesten i den bæredygtige udvikling, medtages og gennemføres i landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter;

| 75. | anerkender, at afskovning og ikke-bæredygtig import af tømmer til EU’s marked har bidraget til naturkatastrofer og fattige landes sårbarhed, og opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til i deres nye strategi for udviklingspolitikken at medtage et totalt forbud mod distribution af ulovligt tømmer i EU; |
| --- | --- |

75.

anerkender, at afskovning og ikke-bæredygtig import af tømmer til EU’s marked har bidraget til naturkatastrofer og fattige landes sårbarhed, og opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til i deres nye strategi for udviklingspolitikken at medtage et totalt forbud mod distribution af ulovligt tømmer i EU;

Fødevareforsyningssikkerhed og landbrug

| 76. | gentager sit standpunkt om, at EU bør fokusere sin udviklingsbistand på at beskytte udviklingslandenes fødevareforsyningssikkerhed og fremme en bæredygtig, lokal, ikke-industriel og økologisk landbrugsproduktion; understreger navnlig behovet for at sikre små landbrugeres adgang til produktionsmidlerne (jord, tinglyste skøder, frø, uddannelse, kreditter og konsulent- og rådgivningstjenester), til forarbejdnings- og markedsføringsmuligheder samt til lokale og grænseoverskridende markeder; |
| --- | --- |

76.

gentager sit standpunkt om, at EU bør fokusere sin udviklingsbistand på at beskytte udviklingslandenes fødevareforsyningssikkerhed og fremme en bæredygtig, lokal, ikke-industriel og økologisk landbrugsproduktion; understreger navnlig behovet for at sikre små landbrugeres adgang til produktionsmidlerne (jord, tinglyste skøder, frø, uddannelse, kreditter og konsulent- og rådgivningstjenester), til forarbejdnings- og markedsføringsmuligheder samt til lokale og grænseoverskridende markeder;

| 77. | kræver, at der i overensstemmelse med IAASTD-rapporten ydes støtte til en omlægning til organisk, økologisk bæredygtigt landbrug, der både tager hensyn til erfaringerne fra de små landbrugsbedrifters produktion og udgør et effektivt middel til at tilpasse sig klimaændringerne; |
| --- | --- |

77.

kræver, at der i overensstemmelse med IAASTD-rapporten ydes støtte til en omlægning til organisk, økologisk bæredygtigt landbrug, der både tager hensyn til erfaringerne fra de små landbrugsbedrifters produktion og udgør et effektivt middel til at tilpasse sig klimaændringerne;

| 78. | understreger betydningen af særlig støtte til kvinder i landbruget, eftersom forskningen viser, at en udligning af de kønsbestemte skævheder i landbruget kan forøge den samlede landbrugsproduktion i udviklingslandene med 2,5 - 4 %, og at kvinder bruger en større del af indkomsten på fødevarer, sundhed, beklædning og uddannelse til deres børn; opfordrer til udryddelse af alle former for diskrimination mod kvinder og til, at landbrugspolitikker og -programmer tager højde for kønsaspektet; understreger, at kvinder skal betragtes som ligeværdige partnere i bæredygtig udvikling med henblik på udvikling af landbrug og fødevareforsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

78.

understreger betydningen af særlig støtte til kvinder i landbruget, eftersom forskningen viser, at en udligning af de kønsbestemte skævheder i landbruget kan forøge den samlede landbrugsproduktion i udviklingslandene med 2,5 - 4 %, og at kvinder bruger en større del af indkomsten på fødevarer, sundhed, beklædning og uddannelse til deres børn; opfordrer til udryddelse af alle former for diskrimination mod kvinder og til, at landbrugspolitikker og -programmer tager højde for kønsaspektet; understreger, at kvinder skal betragtes som ligeværdige partnere i bæredygtig udvikling med henblik på udvikling af landbrug og fødevareforsyningssikkerhed;

| 79. | insisterer på, at EU også bør gøre noget ved de grundlæggende årsager til manglende fødevareforsyningssikkerhed, herunder uklare ansvarsforhold med hensyn til retten til mad, spekulation i fødevarepriser og "land grabbing"; gentager, at reformen af den fælles landbrugspolitik skal tage hensyn til den traktatmæssige forpligtelse til sammenhæng i udviklingspolitikken ved at styrke loyal konkurrence, støtte udviklingslandenes kompetencer og deres egen produktionsvirksomhed; efterlyser foranstaltninger til bekæmpelse af "land grabbing", ubæredygtig anvendelse af jord og vand, til at sikre smålandbrugeres og indfødte landbrugeres ejendomsret og deres adgang til landbrugsjord, og til gøre en ende på såsæds-monopoler og afhængighed af specielle pesticider; |
| --- | --- |

79.

insisterer på, at EU også bør gøre noget ved de grundlæggende årsager til manglende fødevareforsyningssikkerhed, herunder uklare ansvarsforhold med hensyn til retten til mad, spekulation i fødevarepriser og "land grabbing"; gentager, at reformen af den fælles landbrugspolitik skal tage hensyn til den traktatmæssige forpligtelse til sammenhæng i udviklingspolitikken ved at styrke loyal konkurrence, støtte udviklingslandenes kompetencer og deres egen produktionsvirksomhed; efterlyser foranstaltninger til bekæmpelse af "land grabbing", ubæredygtig anvendelse af jord og vand, til at sikre smålandbrugeres og indfødte landbrugeres ejendomsret og deres adgang til landbrugsjord, og til gøre en ende på såsæds-monopoler og afhængighed af specielle pesticider;

| 80. | bemærker, at landbrugsproduktionen for at kunne brødføde en verdensbefolkning, der forventes at runde 9 milliarder i 2050, indtil da skal stige med 70 % med et mindre areal og et lavere forbrug af vand og pesticider; bemærker, at den globale fødevareforsyningssikkerhed er et særdeles presserende problem for den Europæiske Union, og opfordrer til, at der gøres en omgående og konsekvent indsats med henblik på sikring af fødevareforsyningssikkerheden både for EU’s borgere og på verdensplan; |
| --- | --- |

80.

bemærker, at landbrugsproduktionen for at kunne brødføde en verdensbefolkning, der forventes at runde 9 milliarder i 2050, indtil da skal stige med 70 % med et mindre areal og et lavere forbrug af vand og pesticider; bemærker, at den globale fødevareforsyningssikkerhed er et særdeles presserende problem for den Europæiske Union, og opfordrer til, at der gøres en omgående og konsekvent indsats med henblik på sikring af fødevareforsyningssikkerheden både for EU’s borgere og på verdensplan;

| 81. | understreger, at afhjælpning af manglende fødevareforsyningssikkerhed indbefatter gennemførelse af mange foranstaltninger i forskellige sektorer, såsom forvaltning af lokale naturressourcer, styrkelse af produktion og fremstilling, uddannelse, strukturering af de faglige organisationer, etablering af sikkerhedsnet for de mest udsatte, ernæringsvejledning samt udvikling af ikke-landbrugsrelaterede job i landdistrikterne til forbedring af indkomsten for familierne på landet, som er de første ofre for sult; |
| --- | --- |

81.

understreger, at afhjælpning af manglende fødevareforsyningssikkerhed indbefatter gennemførelse af mange foranstaltninger i forskellige sektorer, såsom forvaltning af lokale naturressourcer, styrkelse af produktion og fremstilling, uddannelse, strukturering af de faglige organisationer, etablering af sikkerhedsnet for de mest udsatte, ernæringsvejledning samt udvikling af ikke-landbrugsrelaterede job i landdistrikterne til forbedring af indkomsten for familierne på landet, som er de første ofre for sult;

| 82. | påpeger, at det er nødvendigt at indføre bedre landbrugsproduktionsmetoder, herunder lavpristeknologier, tage initiativer inden for landbrugsforskning og forbedre forholdet mellem produktivitet og effektivitet i udviklingslandene for at øge bæredygtigheden; |
| --- | --- |

82.

påpeger, at det er nødvendigt at indføre bedre landbrugsproduktionsmetoder, herunder lavpristeknologier, tage initiativer inden for landbrugsforskning og forbedre forholdet mellem produktivitet og effektivitet i udviklingslandene for at øge bæredygtigheden;

| 83. | opfordrer EU og udviklingslandene til at fremme jordbesiddelse som et redskab til fattigdomsbekæmpelse ved at styrke ejendomsrettighederne og lette adgangen til kredit for landbrugere, små virksomheder og lokalsamfund; |
| --- | --- |

83.

opfordrer EU og udviklingslandene til at fremme jordbesiddelse som et redskab til fattigdomsbekæmpelse ved at styrke ejendomsrettighederne og lette adgangen til kredit for landbrugere, små virksomheder og lokalsamfund;

| 84. | giver udtryk for dyb bekymring over regeringsstøttede udenlandske investorers igangværende opkøb af landbrugsjord, navnlig i Afrika, som risikerer at undergrave den lokale fødevareforsyningssikkerhed og forårsage uforudset og vidtrækkende social uro, hvis ikke det håndteres korrekt; |
| --- | --- |

84.

giver udtryk for dyb bekymring over regeringsstøttede udenlandske investorers igangværende opkøb af landbrugsjord, navnlig i Afrika, som risikerer at undergrave den lokale fødevareforsyningssikkerhed og forårsage uforudset og vidtrækkende social uro, hvis ikke det håndteres korrekt;

| 85. | understreger, at fiskeripartnerskabsaftaler (FPA'er) bør bidrage til at konsolidere partnerlandenes fiskeripolitikker og styrke deres kapacitet til at sikre bæredygtigt fiskeri i deres egne farvande og lokal beskæftigelse i sektoren; |
| --- | --- |

85.

understreger, at fiskeripartnerskabsaftaler (FPA'er) bør bidrage til at konsolidere partnerlandenes fiskeripolitikker og styrke deres kapacitet til at sikre bæredygtigt fiskeri i deres egne farvande og lokal beskæftigelse i sektoren;

| 86. | understreger, at det bær være et centralt aspekt af udviklingspolitikken at sikre tilstrækkelig beskyttelse mod vandrelaterede katastrofer og sygdomme såvel som adgang til en tilstrækkelig mængde vand af ordentlig kvalitet til en overkommelig pris uden at ødelægge vitale økosystemers bæredygtighed, med henblik på at kunne opfylde de grundlæggende behov for fødevarer og energi samt andre krav, der er afgørende for at kunne føre et sundt og produktivt liv; |
| --- | --- |

86.

understreger, at det bær være et centralt aspekt af udviklingspolitikken at sikre tilstrækkelig beskyttelse mod vandrelaterede katastrofer og sygdomme såvel som adgang til en tilstrækkelig mængde vand af ordentlig kvalitet til en overkommelig pris uden at ødelægge vitale økosystemers bæredygtighed, med henblik på at kunne opfylde de grundlæggende behov for fødevarer og energi samt andre krav, der er afgørende for at kunne føre et sundt og produktivt liv;

Gennemsigtighed

| 87. | opfordrer, med henblik på at øge gennemsigtigheden og offentlighedens accept af udviklingsprojekter, som finansieres helt eller delvist af EU eller medlemsstaterne, til, at der oprettes en elektronisk database, som giver information om ODA; mener, at denne database bør gøre det muligt for brugerne at følge alle EU-donorernes og, om muligt, FN-organernes projekter og programmer i alle modtagerlande, hvem der finansierer dem, og hvilke organisationer der implementerer dem; mener, at den bør være brugervenlig og tilgængelig for alle via internettet, og at den bør have en funktion, som gør det let at søge specifikke oplysninger via et sæt forud definerede kriterier (donor, DAC-sektor, placering, projektstatus, finansieringstype og 2015-mål), og stille tabeller og geografiske kort med henblik på analyse til rådighed; bemærker, at denne form for database også er afgørende for forstærket koordination og harmonisering blandt donorerne og for afstemning af foranstaltningerne med modtagerlandets regering; |
| --- | --- |

87.

opfordrer, med henblik på at øge gennemsigtigheden og offentlighedens accept af udviklingsprojekter, som finansieres helt eller delvist af EU eller medlemsstaterne, til, at der oprettes en elektronisk database, som giver information om ODA; mener, at denne database bør gøre det muligt for brugerne at følge alle EU-donorernes og, om muligt, FN-organernes projekter og programmer i alle modtagerlande, hvem der finansierer dem, og hvilke organisationer der implementerer dem; mener, at den bør være brugervenlig og tilgængelig for alle via internettet, og at den bør have en funktion, som gør det let at søge specifikke oplysninger via et sæt forud definerede kriterier (donor, DAC-sektor, placering, projektstatus, finansieringstype og 2015-mål), og stille tabeller og geografiske kort med henblik på analyse til rådighed; bemærker, at denne form for database også er afgørende for forstærket koordination og harmonisering blandt donorerne og for afstemning af foranstaltningerne med modtagerlandets regering;

*

* *

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

88.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(2)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(3)  Rådets konklusioner af 15. maj 2007 (09558/2007).

(4)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 321.

(5)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 15.

(6)  EFT C 4 E af 7.1.2011, s. 34.

(7)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0355.

(8)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0210.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0442.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0082.

---

Onsdag den 6. juli 2011

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/89

---

Onsdag den 6. juli 2011Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst

P7_TA(2011)0322

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om bredbånd i Europa: investering i digitalt drevet vækst (2010/2304(INI))

2013/C 33 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 20. september 2010 om reguleret adgang til næste generation af accessnet (NGA-net) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 20. september 2010 om reguleret adgang til næste generation af accessnet (NGA-net) (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2010"Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst" (KOM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2010"Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst" (KOM(2010)0472),

| — | der henviser til sin holdning af 11. maj 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af det første radiofrekvenspolitikprogram (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 11. maj 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af det første radiofrekvenspolitikprogram (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010"En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010"En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af det første radiofrekvenspolitikprogram og meddelelse fra Kommissionen "Bredbånd i Europa: investering i digitalt drevet vækst" (TEN/434-435 - CESE 362/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af det første radiofrekvenspolitikprogram og meddelelse fra Kommissionen "Bredbånd i Europa: investering i digitalt drevet vækst" (TEN/434-435 - CESE 362/2011),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2009"EF-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet" (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2009"EF-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet" (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. august 2009"Rapport om EU's digitale konkurrenceevne: Hovedresultater af i2010-strategien for 2005-2009" (KOM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. august 2009"Rapport om EU's digitale konkurrenceevne: Hovedresultater af i2010-strategien for 2005-2009" (KOM(2009)0390),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. juni 2009"Tingenes internet - en EU-handlingsplan" (KOM(2009)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. juni 2009"Tingenes internet - en EU-handlingsplan" (KOM(2009)0278),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. januar 2009"Investering i dag med sigte på morgendagens Europa" (KOM(2009)0036), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. januar 2009"Investering i dag med sigte på morgendagens Europa" (KOM(2009)0036),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2006"Bredbånd til hele EU" (KOM(2006)0129), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2006"Bredbånd til hele EU" (KOM(2006)0129),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2006"Handlingsplan for e-forvaltning under i2010-initiativet: Hurtigere indførelse af e-forvaltning i EU til fordel for alle" (KOM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2006"Handlingsplan for e-forvaltning under i2010-initiativet: Hurtigere indførelse af e-forvaltning i EU til fordel for alle" (KOM(2006)0173),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. april 2004"E-sundhed - et bedre sundhedsvæsen for Europas borgere: En handlingsplan for et europæisk e-sundhedsområde" (KOM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. april 2004"E-sundhed - et bedre sundhedsvæsen for Europas borgere: En handlingsplan for et europæisk e-sundhedsområde" (KOM(2004)0356),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om tingenes internet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om tingenes internet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om en ny digital dagsorden for Europa: 2015.eu (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om en ny digital dagsorden for Europa: 2015.eu (5),

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. september 2008 om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. september 2008 om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om udformning af en europæisk bredbåndspolitik (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om udformning af en europæisk bredbåndspolitik (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2007 om en europæisk frekvenspolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2007 om en europæisk frekvenspolitik (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2005 om informationssamfundet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2005 om informationssamfundet (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. oktober 1998 om globaliseringen og informationssamfundet - Der må stærkere international samordning til (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. oktober 1998 om globaliseringen og informationssamfundet - Der må stærkere international samordning til (12),

| — | der henviser til EU's rammebestemmelser for elektronisk kommunikation, som ændret især af direktiverne 2002/21/EF (rammedirektivet), 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), 2002/19/EF (adgangsdirektivet), 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet), 2002/58/EF (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) og forordning (EF) nr. 1211/2009 (BEREC-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's rammebestemmelser for elektronisk kommunikation, som ændret især af direktiverne 2002/21/EF (rammedirektivet), 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet), 2002/19/EF (adgangsdirektivet), 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet), 2002/58/EF (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) og forordning (EF) nr. 1211/2009 (BEREC-forordningen),

| — | der henviser til den europæiske økonomiske genopretningsplan (KOM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske økonomiske genopretningsplan (KOM(2008)0800),

| — | der henviser til bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 473/2009 af 25. maj 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 473/2009 af 25. maj 2009,

| — | der henviser til Lissabontraktatens artikel 189, |
| --- | --- |

—

der henviser til Lissabontraktatens artikel 189,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Regionaludviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0221/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Regionaludviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0221/2011),

| A. | der henviser til, at effektive bredbåndsnet i hele EU er af afgørende betydning for gennemførelsen af målene i Europa 2020-strategien med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig, inklusiv og territorielt sammenhængende økonomisk vækst, forbedre beskæftigelsessituationen, styrke Europas konkurrenceevne, fremme videnskabelig forskning og innovation og dermed gøre det muligt for alle regioner, byer, kommuner og samfundsgrupper at deltage i det digitale liv og give dem mulighed for at udnytte de nye digitale teknologier inden for offentlige tjenesteydelser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at effektive bredbåndsnet i hele EU er af afgørende betydning for gennemførelsen af målene i Europa 2020-strategien med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig, inklusiv og territorielt sammenhængende økonomisk vækst, forbedre beskæftigelsessituationen, styrke Europas konkurrenceevne, fremme videnskabelig forskning og innovation og dermed gøre det muligt for alle regioner, byer, kommuner og samfundsgrupper at deltage i det digitale liv og give dem mulighed for at udnytte de nye digitale teknologier inden for offentlige tjenesteydelser,

| B. | der henviser til, at bredbåndsadgang kan leveres gennem mange platforme (kobber, kabel, fiber, faste og mobile trådløse tjenester, satellit osv.), har tiltrukket mange forskellige slags brugere (såsom forbrugere, virksomheder, regeringer, offentlige og ikke-statslige institutioner, herunder skoler, biblioteker, hospitaler og offentlige sikkerhedsagenturer), der anvender bredbånd til en bred vifte af tjenester (e-handel, sundhedspleje, stemme- og videokommunikation, underholdning, flådeforvaltning, offentlige tjenester, uddannelse, jobtræning og meget mere), og desuden understøtter applikationer, der opererer fra maskine til maskine (intelligent elmåling og intelligente elnet, trådløse hjertemonitorer, nødtjenester, alarmsystemer, fjernmåling af køretøjer, sporingssystemer m.v.), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bredbåndsadgang kan leveres gennem mange platforme (kobber, kabel, fiber, faste og mobile trådløse tjenester, satellit osv.), har tiltrukket mange forskellige slags brugere (såsom forbrugere, virksomheder, regeringer, offentlige og ikke-statslige institutioner, herunder skoler, biblioteker, hospitaler og offentlige sikkerhedsagenturer), der anvender bredbånd til en bred vifte af tjenester (e-handel, sundhedspleje, stemme- og videokommunikation, underholdning, flådeforvaltning, offentlige tjenester, uddannelse, jobtræning og meget mere), og desuden understøtter applikationer, der opererer fra maskine til maskine (intelligent elmåling og intelligente elnet, trådløse hjertemonitorer, nødtjenester, alarmsystemer, fjernmåling af køretøjer, sporingssystemer m.v.),

| C. | der henviser til, at man ved at anerkende og understøtte de forskellige platforme, brugere og tjenester som en del af økosystemet for bredbånd bidrager til sikring af 100 % bredbåndsdækning og levering af de mange sociale ydelser, der er knyttet hertil, hvilket desuden vil fremme 100 % bredbåndsudbredelse; der henviser til, at det også bør være et mål for EU at gøre det muligt for alle regioner og samfundsgrupper at deltage i det digitale liv, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at man ved at anerkende og understøtte de forskellige platforme, brugere og tjenester som en del af økosystemet for bredbånd bidrager til sikring af 100 % bredbåndsdækning og levering af de mange sociale ydelser, der er knyttet hertil, hvilket desuden vil fremme 100 % bredbåndsudbredelse; der henviser til, at det også bør være et mål for EU at gøre det muligt for alle regioner og samfundsgrupper at deltage i det digitale liv,

| D. | der henviser til, at en bæredygtig adgang til infrastruktur og konkurrence på tjenesteområdet i kombination med en realistisk, levedygtig topstyret fastlæggelse af mål vil sikre, at den næste generation af forbindelser bliver udbudt på en effektiv måde og i overensstemmelse med efterspørgslen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en bæredygtig adgang til infrastruktur og konkurrence på tjenesteområdet i kombination med en realistisk, levedygtig topstyret fastlæggelse af mål vil sikre, at den næste generation af forbindelser bliver udbudt på en effektiv måde og i overensstemmelse med efterspørgslen,

| E. | der henviser til, at EU's bredbåndspolitik skal danne grundlag for en udvikling, hvor EU kan tage føringen med hensyn til bredbåndsadgang og -hastigheder, mobilitet, dækning og kapacitet; der henviser til, at globalt lederskab i ikt-sektoren er afgørende for EU’s velstand og konkurrenceevne; der henviser til, at et europæisk marked med næsten 500 mio. mennesker, der har forbindelse til højhastighedsbredbånd, vil bane vejen for udviklingen af det indre marked og skabe en unik kritisk brugergruppe i global sammenhæng, som vil skabe nye muligheder for alle regioner og give brugerne merværdi og EU kapacitet til at være den førende videnbaserede økonomi i verden; der henviser til, at en hurtig etablering af bredbånd er afgørende for at sætte gang i innovation og produktivitet i EU og for at stimulere nye SMV'er og jobskabelse i EU, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's bredbåndspolitik skal danne grundlag for en udvikling, hvor EU kan tage føringen med hensyn til bredbåndsadgang og -hastigheder, mobilitet, dækning og kapacitet; der henviser til, at globalt lederskab i ikt-sektoren er afgørende for EU’s velstand og konkurrenceevne; der henviser til, at et europæisk marked med næsten 500 mio. mennesker, der har forbindelse til højhastighedsbredbånd, vil bane vejen for udviklingen af det indre marked og skabe en unik kritisk brugergruppe i global sammenhæng, som vil skabe nye muligheder for alle regioner og give brugerne merværdi og EU kapacitet til at være den førende videnbaserede økonomi i verden; der henviser til, at en hurtig etablering af bredbånd er afgørende for at sætte gang i innovation og produktivitet i EU og for at stimulere nye SMV'er og jobskabelse i EU,

| F. | der henviser til, at det er afgørende at slå bro over den digitale kløft og sikre bredbånd for alle i EU for at skabe europæisk merværdi, især hvad angår afsidesliggende områder og landdistrikter, for at sikre social og territorial samhørighed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er afgørende at slå bro over den digitale kløft og sikre bredbånd for alle i EU for at skabe europæisk merværdi, især hvad angår afsidesliggende områder og landdistrikter, for at sikre social og territorial samhørighed,

| G. | der henviser til, at bredbånd er vigtigt for realiseringen af nye teknologiske infrastrukturer, som er nødvendige for EU's videnskabelige, teknologiske og industrielle lederskab, såsom cloud computing, supercomputere, tingenes internet og intelligente computermiljøer; minder om, at ordentlig bredbåndsadgang og -hastighed er afgørende for udviklingen og den effektive brug af sådanne innovative ikt-teknologier; bemærker endvidere, at disse teknologier og de tjenester, de yder, er tænkt til at gavne både forbrugere og virksomheder, herunder SMV'er; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at bredbånd er vigtigt for realiseringen af nye teknologiske infrastrukturer, som er nødvendige for EU's videnskabelige, teknologiske og industrielle lederskab, såsom cloud computing, supercomputere, tingenes internet og intelligente computermiljøer; minder om, at ordentlig bredbåndsadgang og -hastighed er afgørende for udviklingen og den effektive brug af sådanne innovative ikt-teknologier; bemærker endvidere, at disse teknologier og de tjenester, de yder, er tænkt til at gavne både forbrugere og virksomheder, herunder SMV'er;

| H. | der henviser til, at offentlige aktører kan bidrage betydeligt til udbygningen af bredbånd for alle og næste generation af accessnet (NGA) i områder uden eller med for dårlig adgang, og til, at offentlige investeringer bør fungere på en sådan måde, at de supplerer private investeringer og øger konkurrencen; der henviser til, at der stadig skal være incitamenter for investorer i NGA til at fastholde deres investeringer i bredbånd, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at offentlige aktører kan bidrage betydeligt til udbygningen af bredbånd for alle og næste generation af accessnet (NGA) i områder uden eller med for dårlig adgang, og til, at offentlige investeringer bør fungere på en sådan måde, at de supplerer private investeringer og øger konkurrencen; der henviser til, at der stadig skal være incitamenter for investorer i NGA til at fastholde deres investeringer i bredbånd,

| I. | der henviser til, at den private sektor har investeret flere hundrede milliarder euro i bredbåndsfaciliteter, -tjenester, -applikationer og -indhold i løbet af det seneste årti, dog uden at alle europæiske borgere har oplevet fordelene ved bredbånd; der henviser til, at fremme af disse private og offentlige investeringer fortsat bør være den vigtigste motor for væksten på bredbåndsområdet i EU, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den private sektor har investeret flere hundrede milliarder euro i bredbåndsfaciliteter, -tjenester, -applikationer og -indhold i løbet af det seneste årti, dog uden at alle europæiske borgere har oplevet fordelene ved bredbånd; der henviser til, at fremme af disse private og offentlige investeringer fortsat bør være den vigtigste motor for væksten på bredbåndsområdet i EU,

| J. | der henviser til den beslutning, der blev truffet på Middelhavsunionens ministerkonference den 4. november 2008 i Marseille, om at mindske it-kløften mellem landene nord og syd for Middelhavet, som har affødt et forslag om et bredbånd for Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til den beslutning, der blev truffet på Middelhavsunionens ministerkonference den 4. november 2008 i Marseille, om at mindske it-kløften mellem landene nord og syd for Middelhavet, som har affødt et forslag om et bredbånd for Middelhavsområdet,

Bredbånd for alle

| 1. | bemærker, at meddelelsen blot indgår som en del af en større pakke, der også omfatter den digitale dagsorden, initiativet vedrørende innovation i EU, programmet for radiofrekvenspolitikken samt EU-støtteprogrammer og de nationale støtteprogrammer til fordel for et gensidigt understøttende system til sikring af effektiv videreudvikling, adgang til og anvendelse af netværk, uanset om de er landbaserede faste og mobile eller satellitbaserede; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at meddelelsen blot indgår som en del af en større pakke, der også omfatter den digitale dagsorden, initiativet vedrørende innovation i EU, programmet for radiofrekvenspolitikken samt EU-støtteprogrammer og de nationale støtteprogrammer til fordel for et gensidigt understøttende system til sikring af effektiv videreudvikling, adgang til og anvendelse af netværk, uanset om de er landbaserede faste og mobile eller satellitbaserede;

| 2. | påpeger, at bredbåndskonceptet er under konstant udvikling, efterhånden som antallet af platforme vokser, og forbrugergrundlaget og omfanget af anvendelsesmuligheder er steget eksponentielt; bredbånd handler ikke længere blot om internetadgang og direkte interaktion mellem mennesker, da antallet af forbindelser og applikationer mellem maskiner øges i et hastigt tempo; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at bredbåndskonceptet er under konstant udvikling, efterhånden som antallet af platforme vokser, og forbrugergrundlaget og omfanget af anvendelsesmuligheder er steget eksponentielt; bredbånd handler ikke længere blot om internetadgang og direkte interaktion mellem mennesker, da antallet af forbindelser og applikationer mellem maskiner øges i et hastigt tempo;

| 3. | bemærker, at både fast og mobil datatrafik vokser med eksplosiv hast, og at en række foranstaltninger såsom mere harmoniseret tildeling af frekvenser til trådløst bredbånd, mere effektiv frekvensanvendelse og en hurtig udbygning af NGA-netværk vil være afgørende for at klare denne vækst; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at både fast og mobil datatrafik vokser med eksplosiv hast, og at en række foranstaltninger såsom mere harmoniseret tildeling af frekvenser til trådløst bredbånd, mere effektiv frekvensanvendelse og en hurtig udbygning af NGA-netværk vil være afgørende for at klare denne vækst;

| 4. | mener derfor, at målet må være at gøre EU til verdens førende inden for ikt-infrastruktur; for at opfylde dette mål bør der leveres bredbåndsdækning på 100 % til alle europæere senest i 2013 med tjenester på mindst 2 Mb/s til alle brugere i landdistrikterne og meget højere hastigheder til brugere i andre områder; gør Kommissionen opmærksom på, at den grundlæggende dækning i landdistrikterne må tage hensyn til de stigende overførselskrav til innovative internettjenester såsom f.eks. e-regering, e-sundhed eller e-læring for at forhindre en digital kløft; mener, at der i forbindelse med overvejelserne af, hvordan disse mål bør finansieres, bør tages grundigt hensyn til konkurrence for at undgå markedsforvridning og gøre det muligt for markedet at levere løsninger i første instans; |
| --- | --- |

4.

mener derfor, at målet må være at gøre EU til verdens førende inden for ikt-infrastruktur; for at opfylde dette mål bør der leveres bredbåndsdækning på 100 % til alle europæere senest i 2013 med tjenester på mindst 2 Mb/s til alle brugere i landdistrikterne og meget højere hastigheder til brugere i andre områder; gør Kommissionen opmærksom på, at den grundlæggende dækning i landdistrikterne må tage hensyn til de stigende overførselskrav til innovative internettjenester såsom f.eks. e-regering, e-sundhed eller e-læring for at forhindre en digital kløft; mener, at der i forbindelse med overvejelserne af, hvordan disse mål bør finansieres, bør tages grundigt hensyn til konkurrence for at undgå markedsforvridning og gøre det muligt for markedet at levere løsninger i første instans;

| 5. | bemærker, at det for at kunne nå målet om 100 Mb/s er nødvendigt, at omkring 15 % af husstandene i EU inden 2015 abonnerer på forbindelser med mindst denne hastighed; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at det for at kunne nå målet om 100 Mb/s er nødvendigt, at omkring 15 % af husstandene i EU inden 2015 abonnerer på forbindelser med mindst denne hastighed;

| 6. | minder om, at det er vigtigt at opfylde målsætningerne i den digitale dagsorden, bl.a. at sikre, at alle EU-borgere har adgang til bredbånd på mindst 30 Mbp inden udgangen af 2020, og gøre det muligt for EU at have den højeste bredbåndshastighed og størst mulige kapacitet; understreger, at der for at opnå bredbåndsmålene i Europa 2020 skal opstilles kriterier i den digitale dagsorden for de mellemliggende år, 2013, 2015 og 2018, såvel på EU-plan som på nationalt plan; |
| --- | --- |

6.

minder om, at det er vigtigt at opfylde målsætningerne i den digitale dagsorden, bl.a. at sikre, at alle EU-borgere har adgang til bredbånd på mindst 30 Mbp inden udgangen af 2020, og gøre det muligt for EU at have den højeste bredbåndshastighed og størst mulige kapacitet; understreger, at der for at opnå bredbåndsmålene i Europa 2020 skal opstilles kriterier i den digitale dagsorden for de mellemliggende år, 2013, 2015 og 2018, såvel på EU-plan som på nationalt plan;

| 7. | understreger behovet for at anvende alle disponible teknologier, herunder mobil- og satellitteknologi, på den bedst mulige måde for at opnå bredbåndsdækning i landdistrikter, bjergområder og øer på den mest omkostningseffektive måde, uden at forbrugerne, medlemsstaternes regioner og industrien pålægges unødige byrder; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at anvende alle disponible teknologier, herunder mobil- og satellitteknologi, på den bedst mulige måde for at opnå bredbåndsdækning i landdistrikter, bjergområder og øer på den mest omkostningseffektive måde, uden at forbrugerne, medlemsstaternes regioner og industrien pålægges unødige byrder;

| 8. | noterer sig, at den fremtidige tildeling af radiospektre skal bane vej for europæisk lederskab inden for trådløse applikationer og nye tjenester; påpeger, at adgang til lavfrekvensbånd til radio, der i kraft af deres signalspredning understøtter dækning af store områder, er afgørende for fremme af trådløs bredbåndsdækning i landdistrikter, bjergområder og øregioner, og kan give adgang til alle mulige internettjenester; understreger, at Europa fortsat skal være med i avantgarden for videnskabelig forskning og teknologisk innovation på området for trådløse tjenester; bemærker, at dette er væsentligt for at lette adgangen til bredbåndsinfrastrukturer, herunder jordbaseret brugerudstyr, for at understøtte etableringen af bredbåndssatellitinternettjenester på et prisoverkommeligt grundlag i landdistrikter, bjergområder og øregioner, og hjælpe brugerne til adgang til alle forventede internettjenester; |
| --- | --- |

8.

noterer sig, at den fremtidige tildeling af radiospektre skal bane vej for europæisk lederskab inden for trådløse applikationer og nye tjenester; påpeger, at adgang til lavfrekvensbånd til radio, der i kraft af deres signalspredning understøtter dækning af store områder, er afgørende for fremme af trådløs bredbåndsdækning i landdistrikter, bjergområder og øregioner, og kan give adgang til alle mulige internettjenester; understreger, at Europa fortsat skal være med i avantgarden for videnskabelig forskning og teknologisk innovation på området for trådløse tjenester; bemærker, at dette er væsentligt for at lette adgangen til bredbåndsinfrastrukturer, herunder jordbaseret brugerudstyr, for at understøtte etableringen af bredbåndssatellitinternettjenester på et prisoverkommeligt grundlag i landdistrikter, bjergområder og øregioner, og hjælpe brugerne til adgang til alle forventede internettjenester;

| 9. | tilskynder til fremme af en hurtig gennemførelse af den digitale dividende til nye mobile bredbåndstjenester gennem en harmoniseret og teknologineutral fælles EU-tilgang, som giver stordriftsfordele og forhindrer grænseoverskridende interferensproblemer og samtidig undgår at forstyrre eksisterende digital tv-/hdtv-modtagelse baseret på internationale standarder; understreger behovet for, at EU støtter projekter og forsøg med "wireless cities"; |
| --- | --- |

9.

tilskynder til fremme af en hurtig gennemførelse af den digitale dividende til nye mobile bredbåndstjenester gennem en harmoniseret og teknologineutral fælles EU-tilgang, som giver stordriftsfordele og forhindrer grænseoverskridende interferensproblemer og samtidig undgår at forstyrre eksisterende digital tv-/hdtv-modtagelse baseret på internationale standarder; understreger behovet for, at EU støtter projekter og forsøg med "wireless cities";

| 10. | mener, at det er væsentligt for uddannelses- og forskningsinstitutioner at have adgang til bredbåndsinfrastruktur for at sikre fri bevægelighed for viden med henblik på at forberede de yngre generationer og gøre EU konkurrencedygtig; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle programmer på EU-niveau og nationalt niveau for at lette og yde finansiering til adgangen til bredbåndsinfrastruktur for alle uddannelses- og forskningsinstitutioner inden udgangen af 2015; mener, at alle europæiske forskningsinstitutioner og akademiske institutioner inden udgangen af 2015 bør være forbundet med superhøjhastighedsnetværk i størrelsesordenen Gbps, idet der skabes et intranet for det europæiske forskningsområde; |
| --- | --- |

10.

mener, at det er væsentligt for uddannelses- og forskningsinstitutioner at have adgang til bredbåndsinfrastruktur for at sikre fri bevægelighed for viden med henblik på at forberede de yngre generationer og gøre EU konkurrencedygtig; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle programmer på EU-niveau og nationalt niveau for at lette og yde finansiering til adgangen til bredbåndsinfrastruktur for alle uddannelses- og forskningsinstitutioner inden udgangen af 2015; mener, at alle europæiske forskningsinstitutioner og akademiske institutioner inden udgangen af 2015 bør være forbundet med superhøjhastighedsnetværk i størrelsesordenen Gbps, idet der skabes et intranet for det europæiske forskningsområde;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme og udbygge højhastighedsforbindelser med åben adgang til vigtig offentlig infrastruktur i afsidesliggende områder (skoler, hospitaler og andre offentlige institutioner) som et middel til at forbedre den offentlige service, og til at forankre højhastighedsforbindelserne i afsidesliggende områder og derved mindske investeringsomkostningerne for lokal privat distribution; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme og udbygge højhastighedsforbindelser med åben adgang til vigtig offentlig infrastruktur i afsidesliggende områder (skoler, hospitaler og andre offentlige institutioner) som et middel til at forbedre den offentlige service, og til at forankre højhastighedsforbindelserne i afsidesliggende områder og derved mindske investeringsomkostningerne for lokal privat distribution;

| 12. | henstiller, at medlemsstaterne opfordres indtrængende til at gennemføre offentlige politikker til støtte for indførelse af nye teknologier, og at indførelsen af digitale undervisningsmetoder fremmes; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at fremme udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og med lande uden for EU; |
| --- | --- |

12.

henstiller, at medlemsstaterne opfordres indtrængende til at gennemføre offentlige politikker til støtte for indførelse af nye teknologier, og at indførelsen af digitale undervisningsmetoder fremmes; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at fremme udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og med lande uden for EU;

| 13. | påpeger, at nye teknologier og adgang til højhastighedsforbindelser har positive virkninger for borgernes uddannelse, herunder ved at skabe gode muligheder for fjernundervisning, navnlig i regionerne i den yderste periferi, information, kommunikation og fritid; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at nye teknologier og adgang til højhastighedsforbindelser har positive virkninger for borgernes uddannelse, herunder ved at skabe gode muligheder for fjernundervisning, navnlig i regionerne i den yderste periferi, information, kommunikation og fritid;

| 14. | understreger, at der er behov for fortsatte investeringer i forskning i EU med henblik på fremtidige kommunikationsteknologier inden for både faste og mobile tjenester; opfordrer Kommissionen til at forsætte udviklingen af fælles teknologiinitiativer på disse områder og inddrage universiteter, forskningsinstitutter, fabrikanter af udstyr samt leverandører af tjenester og indhold; mener, at disse platforme giver det bedste grundlag for udvikling og udnyttelse af ny teknologi og vil udgøre en betydelig konkurrencefordel for EU; |
| --- | --- |

14.

understreger, at der er behov for fortsatte investeringer i forskning i EU med henblik på fremtidige kommunikationsteknologier inden for både faste og mobile tjenester; opfordrer Kommissionen til at forsætte udviklingen af fælles teknologiinitiativer på disse områder og inddrage universiteter, forskningsinstitutter, fabrikanter af udstyr samt leverandører af tjenester og indhold; mener, at disse platforme giver det bedste grundlag for udvikling og udnyttelse af ny teknologi og vil udgøre en betydelig konkurrencefordel for EU;

| 15. | gør opmærksom på, at teleselskaberne bør kunne tilbyde alsidigt audiovisuelt indhold af høj kvalitet under anvendelse af de eksisterende formidlingsplatforme, herunder jordbaserede platforme, og bredbåndsnet, særlig til selvvalgstjenester, forudsat at bredbåndsnettene opfylder de samme krav til tjenestens kvalitet og sigter på den effektivest mulige frekvensanvendelse og den bedst mulige dækning; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på, at teleselskaberne bør kunne tilbyde alsidigt audiovisuelt indhold af høj kvalitet under anvendelse af de eksisterende formidlingsplatforme, herunder jordbaserede platforme, og bredbåndsnet, særlig til selvvalgstjenester, forudsat at bredbåndsnettene opfylder de samme krav til tjenestens kvalitet og sigter på den effektivest mulige frekvensanvendelse og den bedst mulige dækning;

| 16. | anmoder Kommissionen om - med henblik på at skabe en sammenhængende, konsekvent og effektiv EU-struktur, der samler alle ressourcer - hurtigt at fremsætte et passende forslag til en strategisk plan, der indeholder en samlet ramme for alle aspekter af internetsikkerheden i EU, at sikre fuld beskyttelse samt nettets og den kritiske informationsinfrastrukturs robusthed, herunder minimumssikkerhedsstandarder, fælles terminologi og en køreplan for internetsikkerhed; mener, at denne plan bør definere de bidrag, der kræves fra de enkelte aktører, herunder Kommissionen, medlemsstaterne, ENISA, Europol og Eurojust og EU's og de nationale edb-alarmberedskabsinstanser og andre relevante EU-organer og myndigheder samt nationale organer og myndigheder såvel som den private sektor, og samtidig tage højde for EU's rolle og repræsentation internationalt; |
| --- | --- |

16.

anmoder Kommissionen om - med henblik på at skabe en sammenhængende, konsekvent og effektiv EU-struktur, der samler alle ressourcer - hurtigt at fremsætte et passende forslag til en strategisk plan, der indeholder en samlet ramme for alle aspekter af internetsikkerheden i EU, at sikre fuld beskyttelse samt nettets og den kritiske informationsinfrastrukturs robusthed, herunder minimumssikkerhedsstandarder, fælles terminologi og en køreplan for internetsikkerhed; mener, at denne plan bør definere de bidrag, der kræves fra de enkelte aktører, herunder Kommissionen, medlemsstaterne, ENISA, Europol og Eurojust og EU's og de nationale edb-alarmberedskabsinstanser og andre relevante EU-organer og myndigheder samt nationale organer og myndigheder såvel som den private sektor, og samtidig tage højde for EU's rolle og repræsentation internationalt;

| 17. | mener, at forsyningspligtydelse eventuelt kunne blive et yderligere incitament til udviklingen af bredbånd, og tilskynder Kommissionen til hurtigt at revidere forsyningspligtydelsens omfang med henblik herpå; |
| --- | --- |

17.

mener, at forsyningspligtydelse eventuelt kunne blive et yderligere incitament til udviklingen af bredbånd, og tilskynder Kommissionen til hurtigt at revidere forsyningspligtydelsens omfang med henblik herpå;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til i tæt samarbejde med alle interesseparter at fastlægge nationale bredbåndsplaner og vedtage handlingsplaner med konkrete foranstaltninger til gennemførelse af bredbåndsmålene for 2013 og 2020, der er fastsat i den digitale dagsorden; opfordrer Kommissionen til at undersøge disse planer, foreslå optimale løsninger og koordinere deres gennemførelse med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til i tæt samarbejde med alle interesseparter at fastlægge nationale bredbåndsplaner og vedtage handlingsplaner med konkrete foranstaltninger til gennemførelse af bredbåndsmålene for 2013 og 2020, der er fastsat i den digitale dagsorden; opfordrer Kommissionen til at undersøge disse planer, foreslå optimale løsninger og koordinere deres gennemførelse med medlemsstaterne;

Bredbånd for økonomisk vækst, innovation og global konkurrenceevne

| 19. | mener, at der er behov for nye højhastighedsnetværk og -tjenester for at fremme EU's internationale konkurrenceevne og skabe beskæftigelse af høj kvalitet; |
| --- | --- |

19.

mener, at der er behov for nye højhastighedsnetværk og -tjenester for at fremme EU's internationale konkurrenceevne og skabe beskæftigelse af høj kvalitet;

| 20. | mener, at en kombination af konkurrence og nøje udvalgte mål både på infrastrukturområdet og på området for tjenester giver det bedste grundlag for bæredygtig investering, innovation og ibrugtagning; understreger imidlertid, at mere samarbejde mellem interesseparter i nogle tilfælde også kan fremme investeringer; |
| --- | --- |

20.

mener, at en kombination af konkurrence og nøje udvalgte mål både på infrastrukturområdet og på området for tjenester giver det bedste grundlag for bæredygtig investering, innovation og ibrugtagning; understreger imidlertid, at mere samarbejde mellem interesseparter i nogle tilfælde også kan fremme investeringer;

| 21. | mener, at bredbåndsnetværk med høj kapacitet og fibre i accessnettene (FTTH) er afgørende både fra slutbrugernes perspektiv og deres fremtidige behov og med hensyn til økonomisk udvikling i betragtning af den stadig mere udbredte anvendelse af bredbånd; |
| --- | --- |

21.

mener, at bredbåndsnetværk med høj kapacitet og fibre i accessnettene (FTTH) er afgørende både fra slutbrugernes perspektiv og deres fremtidige behov og med hensyn til økonomisk udvikling i betragtning af den stadig mere udbredte anvendelse af bredbånd;

| 22. | anbefaler at fremme et konkurrencedygtigt marked for investeringer i og udnyttelse af faste og trådløse bredbåndsinfrastrukturer; konstaterer, at et konkurrencepræget marked er en katalysator for yderligere investeringer og innovation fra leverandører af kommunikationstjenester, applikationer og indhold, samt en vigtig platform for den digitale økonomi; erkender, at en solid bredbåndsplatform vil forbinde brugere i form af myndigheder, privatpersoner og virksomheder på begge sider af Atlanten, og at EU og USA især derfor bør opstille ambitiøse planer for fremme af bredbånd; |
| --- | --- |

22.

anbefaler at fremme et konkurrencedygtigt marked for investeringer i og udnyttelse af faste og trådløse bredbåndsinfrastrukturer; konstaterer, at et konkurrencepræget marked er en katalysator for yderligere investeringer og innovation fra leverandører af kommunikationstjenester, applikationer og indhold, samt en vigtig platform for den digitale økonomi; erkender, at en solid bredbåndsplatform vil forbinde brugere i form af myndigheder, privatpersoner og virksomheder på begge sider af Atlanten, og at EU og USA især derfor bør opstille ambitiøse planer for fremme af bredbånd;

| 23. | tilskynder Kommissionen, Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og tjenesteudbyderne til inden udgangen af 2013 at finde en fælles tilgang til at styrke det indre marked for virksomheder og kommunikation i hele EU; |
| --- | --- |

23.

tilskynder Kommissionen, Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og tjenesteudbyderne til inden udgangen af 2013 at finde en fælles tilgang til at styrke det indre marked for virksomheder og kommunikation i hele EU;

| 24. | understreger betydningen af en konkurrencebaseret og rettidig tildeling af frekvensområder til trådløst bredbånd via radiofrekvenspolitikprogrammet med henblik på at opnå konkurrencedygtige markeder for mobiltjenester og opfordrer medlemsstaterne til inden udgangen af 2013 at gøre 800 MHz-båndet tilgængeligt under hensyntagen til de eksisterende tjenester; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af en konkurrencebaseret og rettidig tildeling af frekvensområder til trådløst bredbånd via radiofrekvenspolitikprogrammet med henblik på at opnå konkurrencedygtige markeder for mobiltjenester og opfordrer medlemsstaterne til inden udgangen af 2013 at gøre 800 MHz-båndet tilgængeligt under hensyntagen til de eksisterende tjenester;

| 25. | minder om, at den digitale verden og ikt er innovationsmotorer, og at adgang til højhastighedsbredbånd derfor er en afgørende forudsætning i alle europæiske innovationspartnerskaber, idet det styrker samarbejdet og deltagelsen blandt borgerne: |
| --- | --- |

25.

minder om, at den digitale verden og ikt er innovationsmotorer, og at adgang til højhastighedsbredbånd derfor er en afgørende forudsætning i alle europæiske innovationspartnerskaber, idet det styrker samarbejdet og deltagelsen blandt borgerne:

| 26. | fremhæver betydningen af prækommercielle offentlige indkøb af F&U-baserede løsninger for ovennævnte sektorer som et middel til at stimulere en god cirkel af teknologisk udvikling og efterspørgsel efter højhastighedsbredbåndstjenester; |
| --- | --- |

26.

fremhæver betydningen af prækommercielle offentlige indkøb af F&U-baserede løsninger for ovennævnte sektorer som et middel til at stimulere en god cirkel af teknologisk udvikling og efterspørgsel efter højhastighedsbredbåndstjenester;

| 27. | mener, at de offentlige midler, der afsættes til bredbåndstjenester, effektivt kan stimulere EU-regionernes konkurrenceevne, hvis de anvendes til udvikling af en ajourført ny generation af infrastruktur med høj overførselskapacitet i områder med meget lav bredbåndstilslutning; mener, at sådanne områder og navnlig områder med en omfattende industri og høj befolkningstæthed meget hurtigt ville kunne drage fordel af nye tjenesters innovative og kreative potentiale, tjenester, som borgerne og virksomhederne ville få adgang til; |
| --- | --- |

27.

mener, at de offentlige midler, der afsættes til bredbåndstjenester, effektivt kan stimulere EU-regionernes konkurrenceevne, hvis de anvendes til udvikling af en ajourført ny generation af infrastruktur med høj overførselskapacitet i områder med meget lav bredbåndstilslutning; mener, at sådanne områder og navnlig områder med en omfattende industri og høj befolkningstæthed meget hurtigt ville kunne drage fordel af nye tjenesters innovative og kreative potentiale, tjenester, som borgerne og virksomhederne ville få adgang til;

| 28. | mener, at udvidelsen af bredbåndsnet, navnlig i landdistrikter, vil fremme bedre kommunikation, navnlig for bevægelseshæmmede personer eller personer, der lever under isolerede forhold, og forbedre adgangen til tjenester samt fremme udviklingen af SMV'er i landdistrikterne og dermed bidrage til at skabe nye arbejdspladser og udvikle nye tjenester i disse områder; |
| --- | --- |

28.

mener, at udvidelsen af bredbåndsnet, navnlig i landdistrikter, vil fremme bedre kommunikation, navnlig for bevægelseshæmmede personer eller personer, der lever under isolerede forhold, og forbedre adgangen til tjenester samt fremme udviklingen af SMV'er i landdistrikterne og dermed bidrage til at skabe nye arbejdspladser og udvikle nye tjenester i disse områder;

| 29. | beklager, at den finansiering på 1 mia. EUR, som blev bekendtgjort i 2008 i den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som er beregnet på 100 % bredbåndsdækning inden udgangen af 2010, ikke er blevet tildelt, og at dette mål ikke er blevet opfyldt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tildele de nødvendige midler til at opfylde målet om at sikre 100 % bredbåndsdækning senest i 2013, når den aktuelle flerårige finansielle ramme revideres; |
| --- | --- |

29.

beklager, at den finansiering på 1 mia. EUR, som blev bekendtgjort i 2008 i den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som er beregnet på 100 % bredbåndsdækning inden udgangen af 2010, ikke er blevet tildelt, og at dette mål ikke er blevet opfyldt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tildele de nødvendige midler til at opfylde målet om at sikre 100 % bredbåndsdækning senest i 2013, når den aktuelle flerårige finansielle ramme revideres;

| 30. | understreger, at det er påtrængende nødvendigt at etablere et konkurrencedygtigt digitalt indre marked, der kan bane vejen for det internationale marked for alle EU's borgere; opfordrer til, at der oprettes en "one-stop-shop" for moms i hver enkelt medlemsstat med henblik på at lette grænseoverskridende e-handel for SMV'er og iværksættere; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det er påtrængende nødvendigt at etablere et konkurrencedygtigt digitalt indre marked, der kan bane vejen for det internationale marked for alle EU's borgere; opfordrer til, at der oprettes en "one-stop-shop" for moms i hver enkelt medlemsstat med henblik på at lette grænseoverskridende e-handel for SMV'er og iværksættere;

| 31. | fastholder, at den store efterspørgsel efter forbindelse, der på samme tid højner profilen for EU's onlineøkonomi, bidrager til EU's netværksparathed og er en reaktion på de samfundsmæssige ændringer, der foregår inden for det indre marked, bør støttes med passende finansiering og den solide konkurrence-infrastruktur, der er nødvendig for at realisere det europæiske bredbåndsprojekt; |
| --- | --- |

31.

fastholder, at den store efterspørgsel efter forbindelse, der på samme tid højner profilen for EU's onlineøkonomi, bidrager til EU's netværksparathed og er en reaktion på de samfundsmæssige ændringer, der foregår inden for det indre marked, bør støttes med passende finansiering og den solide konkurrence-infrastruktur, der er nødvendig for at realisere det europæiske bredbåndsprojekt;

| 32. | understreger, at bredbåndstjenester er afgørende for EU-industriens konkurrenceevne og i høj grad bidrager til økonomisk vækst, social samhørighed og beskæftigelse af høj kvalitet i EU og til, at alle regioner og sociale grupper deltager i det digitale liv i EU; mener, at det er afgørende med en vellykket gennemførelse af "bredbåndspakken" for at håndtere arbejdsløsheden gennem tilvejebringelsen af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa, som Europa 2020-strategien sigter mod; |
| --- | --- |

32.

understreger, at bredbåndstjenester er afgørende for EU-industriens konkurrenceevne og i høj grad bidrager til økonomisk vækst, social samhørighed og beskæftigelse af høj kvalitet i EU og til, at alle regioner og sociale grupper deltager i det digitale liv i EU; mener, at det er afgørende med en vellykket gennemførelse af "bredbåndspakken" for at håndtere arbejdsløsheden gennem tilvejebringelsen af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa, som Europa 2020-strategien sigter mod;

| 33. | glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at indkalde til et fællesmøde om den digitale dagsorden i juni 2011; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at indkalde til et fællesmøde om den digitale dagsorden i juni 2011;

Udbredelse af incitamenter til investering og konkurrence

| 34. | understreger behovet for, at medlemsstaternes og industrisektorens foranstaltninger, som har til formål at sikre bredbånd for alle, fokuserer på efterspørgslen og ikke fordrejer markedet eller pålægger sektoren uforholdsmæssigt store byrder; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for, at medlemsstaternes og industrisektorens foranstaltninger, som har til formål at sikre bredbånd for alle, fokuserer på efterspørgslen og ikke fordrejer markedet eller pålægger sektoren uforholdsmæssigt store byrder;

| 35. | noterer sig, at der er store potentielle risici forbundet med opbygningen af en dyr næste generation af bredbåndsinfrastruktur med lange afskrivningsperioder; fastslår, at regulering ikke bør modvirke investeringer i denne infrastruktur, men bør sikre, at alle markedsdeltagere har tilstrækkelige incitamenter til at investere; |
| --- | --- |

35.

noterer sig, at der er store potentielle risici forbundet med opbygningen af en dyr næste generation af bredbåndsinfrastruktur med lange afskrivningsperioder; fastslår, at regulering ikke bør modvirke investeringer i denne infrastruktur, men bør sikre, at alle markedsdeltagere har tilstrækkelige incitamenter til at investere;

| 36. | understreger, at omkostningerne for infrastrukturinvesteringer skal finansieres af markedet; bemærker dog, at der, hvor der sandsynligvis ikke vil blive etableret åben infrastruktur gennem markedskræfterne inden for en rimelig tidsfrist, kan statsstøttereglerne for bredbånd og en målrettet anvendelse af EU-midler, herunder gennem EIB, strukturfondene og ELFUL, være de mest progressive supplerende midler til at fremskynde udrulningen af bredbånd; opfordrer Kommissionen til i sin revision af retningslinjerne for statsstøtte til bredbånd at fastsætte en stabil og konsekvent ramme, der støtter konkurrence og effektiv investering i åbne netværk og at give mulighed for en fleksibel tildeling af EU-midler inden for de respektive programperioder; |
| --- | --- |

36.

understreger, at omkostningerne for infrastrukturinvesteringer skal finansieres af markedet; bemærker dog, at der, hvor der sandsynligvis ikke vil blive etableret åben infrastruktur gennem markedskræfterne inden for en rimelig tidsfrist, kan statsstøttereglerne for bredbånd og en målrettet anvendelse af EU-midler, herunder gennem EIB, strukturfondene og ELFUL, være de mest progressive supplerende midler til at fremskynde udrulningen af bredbånd; opfordrer Kommissionen til i sin revision af retningslinjerne for statsstøtte til bredbånd at fastsætte en stabil og konsekvent ramme, der støtter konkurrence og effektiv investering i åbne netværk og at give mulighed for en fleksibel tildeling af EU-midler inden for de respektive programperioder;

| 37. | støtter alle foranstaltninger, der bidrager til begrænsning af omkostningerne ved anlægsarbejde, og understreger behovet for innovative tjenester til stimulering af ibrugtagning; understreger nødvendigheden af at fremme nye færdigheder og kompetencer for at levere innovative tjenester og tilpasse sig de teknologiske ændringer, og mener, at investering i nye, åbne og konkurrencedygtige netværk skal understøttes af foranstaltninger truffet af lokale, regionale og nationale myndigheder for at begrænse omkostningerne; opfordrer til, at der afsættes offentlige midler (nationale midler og EU-midler) til udvikling af bredbåndskommunikationsinfrastrukturer i isolerede, tyndt befolkede eller afsidesliggende områder, der ikke er tilstrækkeligt attraktive for udbydere i en cost/benefit-sammenhæng; |
| --- | --- |

37.

støtter alle foranstaltninger, der bidrager til begrænsning af omkostningerne ved anlægsarbejde, og understreger behovet for innovative tjenester til stimulering af ibrugtagning; understreger nødvendigheden af at fremme nye færdigheder og kompetencer for at levere innovative tjenester og tilpasse sig de teknologiske ændringer, og mener, at investering i nye, åbne og konkurrencedygtige netværk skal understøttes af foranstaltninger truffet af lokale, regionale og nationale myndigheder for at begrænse omkostningerne; opfordrer til, at der afsættes offentlige midler (nationale midler og EU-midler) til udvikling af bredbåndskommunikationsinfrastrukturer i isolerede, tyndt befolkede eller afsidesliggende områder, der ikke er tilstrækkeligt attraktive for udbydere i en cost/benefit-sammenhæng;

| 38. | understreger behovet for bedre vejledning om investeringer i bredbånd for lokale og regionale myndigheder med henblik på at tilskynde til fuld udnyttelse af EU-midler, eftersom udgiftstallene for strukturfondene indikerer, at regioner har vanskeligt ved at udnytte de tilgængelige midler og målrette dem bredbåndsprojekter; mener, at statsstøtte til investeringer i bredbånd bør anvendes i synergi med strukturfondene til at stimulere lokale iværksættere og den lokale økonomi, skabe lokale job og fremme konkurrencen på telekommunikationsmarkedet; mener, at for at udnytte begrænsede offentlige midler bedst muligt, hvad enten de kommer direkte fra medlemsstaterne eller fra via EU, skal disse midler være klart fokuseret på projekter, der kan forventes at have maksimal indvirkning på private investeringer, for at øge såvel dækningen som kapaciteten yderligere; understreger behovet for offentlige midler eller præferentielle lån i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for statsstøtte, der bør målrettes fremtidssikrede, langtidsholdbare og åbne infrastrukturer, der støtter konkurrencen og forbrugernes valgmuligheder; |
| --- | --- |

38.

understreger behovet for bedre vejledning om investeringer i bredbånd for lokale og regionale myndigheder med henblik på at tilskynde til fuld udnyttelse af EU-midler, eftersom udgiftstallene for strukturfondene indikerer, at regioner har vanskeligt ved at udnytte de tilgængelige midler og målrette dem bredbåndsprojekter; mener, at statsstøtte til investeringer i bredbånd bør anvendes i synergi med strukturfondene til at stimulere lokale iværksættere og den lokale økonomi, skabe lokale job og fremme konkurrencen på telekommunikationsmarkedet; mener, at for at udnytte begrænsede offentlige midler bedst muligt, hvad enten de kommer direkte fra medlemsstaterne eller fra via EU, skal disse midler være klart fokuseret på projekter, der kan forventes at have maksimal indvirkning på private investeringer, for at øge såvel dækningen som kapaciteten yderligere; understreger behovet for offentlige midler eller præferentielle lån i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for statsstøtte, der bør målrettes fremtidssikrede, langtidsholdbare og åbne infrastrukturer, der støtter konkurrencen og forbrugernes valgmuligheder;

| 39. | understreger, at foranstaltninger på dette område hovedsagelig træffes på lokalt plan, og støtter Kommissionens indsats for at udvikle og forbedre de mekanismer, der skal gøre det muligt for lokale aktører at få relevant information, som kan begrænse investeringsomkostningerne; mener, at hvis bredbåndsplanerne skal gennemføres i fuld udstrækning, kræves det ikke blot, at Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder, men de regionale og lokale myndigheder skal også inddrages i udformningen af planerne; |
| --- | --- |

39.

understreger, at foranstaltninger på dette område hovedsagelig træffes på lokalt plan, og støtter Kommissionens indsats for at udvikle og forbedre de mekanismer, der skal gøre det muligt for lokale aktører at få relevant information, som kan begrænse investeringsomkostningerne; mener, at hvis bredbåndsplanerne skal gennemføres i fuld udstrækning, kræves det ikke blot, at Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder, men de regionale og lokale myndigheder skal også inddrages i udformningen af planerne;

| 40. | erkender, at der er behov for reguleringssikkerhed for at fremme investeringer og fjerne barriererne i næste generation af net, og tilskynder de nationale tilsynsmyndigheder til at gennemføre konkurrencefremmende politikker, der sikrer gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling på engrosmarkedet for telekommunikation, hvilket vil give alle konkurrencedeltagere adgang til infrastrukturen på rimelige vilkår; opfordrer medlemsstaterne til at følge EU's regler for telekommunikation og de nationale tilsynsmyndigheder til at gennemføre NGA-henstillingen; opfordrer Kommissionen til at anvende flere investeringsfremmende elementer inden for de lovgivningsmæssige rammer og tilvejebringe incitamenter til at anvende synergier fra infrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

40.

erkender, at der er behov for reguleringssikkerhed for at fremme investeringer og fjerne barriererne i næste generation af net, og tilskynder de nationale tilsynsmyndigheder til at gennemføre konkurrencefremmende politikker, der sikrer gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling på engrosmarkedet for telekommunikation, hvilket vil give alle konkurrencedeltagere adgang til infrastrukturen på rimelige vilkår; opfordrer medlemsstaterne til at følge EU's regler for telekommunikation og de nationale tilsynsmyndigheder til at gennemføre NGA-henstillingen; opfordrer Kommissionen til at anvende flere investeringsfremmende elementer inden for de lovgivningsmæssige rammer og tilvejebringe incitamenter til at anvende synergier fra infrastrukturprojekter;

| 41. | påpeger konkurrencedygtige markeders betydning for at opnå økonomisk overkommeligt bredbånd og understreger behovet for, at medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder sikrer en hurtig gennemførelse af EU's reviderede rammebestemmelser for teleområdet og henstillingen om næste generation af accesnet; |
| --- | --- |

41.

påpeger konkurrencedygtige markeders betydning for at opnå økonomisk overkommeligt bredbånd og understreger behovet for, at medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder sikrer en hurtig gennemførelse af EU's reviderede rammebestemmelser for teleområdet og henstillingen om næste generation af accesnet;

| 42. | noterer sig behovet for klare retningslinjer til medlemsstaterne for at sikre, at midlerne går til passende centrale målsætninger vedrørende bredbånd, og at foranstaltningerne i øvrigt overholder kravene om omkostningseffektivitet og proportionalitet; |
| --- | --- |

42.

noterer sig behovet for klare retningslinjer til medlemsstaterne for at sikre, at midlerne går til passende centrale målsætninger vedrørende bredbånd, og at foranstaltningerne i øvrigt overholder kravene om omkostningseffektivitet og proportionalitet;

| 43. | anmoder om etablering af en investeringsvenlig ramme for NGA og (mobil- og satellitbaseret) trådløs højhastighedsaccess, som bl.a. garanterer lovgivningsmæssig sikkerhed, fremmer investering, konkurrence og teknologineutralitet og overlader valget af teknologi til markedet; |
| --- | --- |

43.

anmoder om etablering af en investeringsvenlig ramme for NGA og (mobil- og satellitbaseret) trådløs højhastighedsaccess, som bl.a. garanterer lovgivningsmæssig sikkerhed, fremmer investering, konkurrence og teknologineutralitet og overlader valget af teknologi til markedet;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til anlægsarbejder på ikke-diskriminerende vilkår og fremme adgangen til kabelkanaler for dermed at sænke kravet til minimumsinvesteringer betydeligt; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til anlægsarbejder på ikke-diskriminerende vilkår og fremme adgangen til kabelkanaler for dermed at sænke kravet til minimumsinvesteringer betydeligt;

| 45. | opfordrer Kommissionen til med støtte fra medlemsstaterne at kortlægge underforsynede områder og områder, der slet ikke er forsynede; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til med støtte fra medlemsstaterne at kortlægge underforsynede områder og områder, der slet ikke er forsynede;

| 46. | bemærker, at EU's politik skal tilskynde til etablering af effektive og økonomisk overkommelige netværk, applikationer, adgangsudstyr, tjenester og indhold for at fremme tilgængeligheden og anvendelsen af bredbånd; tilskynder medlemsstaterne til at udvikle e-forvaltning og e-demokrati, e-læring og e-sundhedstjenester, hvilket vil øge efterspørgslen efter bredbånd; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at EU's politik skal tilskynde til etablering af effektive og økonomisk overkommelige netværk, applikationer, adgangsudstyr, tjenester og indhold for at fremme tilgængeligheden og anvendelsen af bredbånd; tilskynder medlemsstaterne til at udvikle e-forvaltning og e-demokrati, e-læring og e-sundhedstjenester, hvilket vil øge efterspørgslen efter bredbånd;

| 47. | understreger, at statens politik bør fremme investeringer og innovation fra den private sektors side ved at fjerne hindringerne for etablering, i tilfælde hvor markedskræfterne kan levere en konkurrencedygtig bredbåndsadgang; |
| --- | --- |

47.

understreger, at statens politik bør fremme investeringer og innovation fra den private sektors side ved at fjerne hindringerne for etablering, i tilfælde hvor markedskræfterne kan levere en konkurrencedygtig bredbåndsadgang;

| 48. | støtter Kommissionens samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med henblik på at forbedre finansieringen af hurtige og ultrahurtige net og understreger behovet for, at denne finansiering rettes mod projekter med åben infrastruktur, som støtter mange forskellige tjenester; |
| --- | --- |

48.

støtter Kommissionens samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med henblik på at forbedre finansieringen af hurtige og ultrahurtige net og understreger behovet for, at denne finansiering rettes mod projekter med åben infrastruktur, som støtter mange forskellige tjenester;

| 49. | hilser Kommissionens forslag om at udforske nye finansieringskilder og innovative finansieringsinstrumenter velkommen; støtter i denne henseende etableringen af et EU-projekt med et obligationssystem, som i samarbejde med EIB og med garanti fra EU-budgettet kan afhjælpe det nuværende finansieringsunderskud, der skyldes private investorers tilbageholdenhed og alvorlige begrænsninger af de nationale budgetter; opfordrer derfor Kommissionen til snarest muligt at fremsætte konkrete lovgivningsforslag om implementering af denne alternative kilde til finansiering af store infrastrukturprojekter med en europæisk merværdi; |
| --- | --- |

49.

hilser Kommissionens forslag om at udforske nye finansieringskilder og innovative finansieringsinstrumenter velkommen; støtter i denne henseende etableringen af et EU-projekt med et obligationssystem, som i samarbejde med EIB og med garanti fra EU-budgettet kan afhjælpe det nuværende finansieringsunderskud, der skyldes private investorers tilbageholdenhed og alvorlige begrænsninger af de nationale budgetter; opfordrer derfor Kommissionen til snarest muligt at fremsætte konkrete lovgivningsforslag om implementering af denne alternative kilde til finansiering af store infrastrukturprojekter med en europæisk merværdi;

| 50. | tilskynder fortsat til passende investeringer fra den offentlige sektor og anvendelse af organisatoriske modeller, især med inddragelse af lokale myndigheder, offentlig-private partnerskaber og skattemæssige incitamenter til udrulning af hurtige og ultrahurtige net; understreger betydningen af, at de offentlige politikker er samordnede på alle niveauer; |
| --- | --- |

50.

tilskynder fortsat til passende investeringer fra den offentlige sektor og anvendelse af organisatoriske modeller, især med inddragelse af lokale myndigheder, offentlig-private partnerskaber og skattemæssige incitamenter til udrulning af hurtige og ultrahurtige net; understreger betydningen af, at de offentlige politikker er samordnede på alle niveauer;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå en EU-pagt om bredbåndsadgang med henblik på mere effektivt at samordne nationale og europæiske finansieringsprogrammer og private investeringer i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for statsstøtte, idet der særlig sigtes mod landdistrikterne og sikres den nødvendige samordning med ensartede outputindikatorer på EU-plan; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå en EU-pagt om bredbåndsadgang med henblik på mere effektivt at samordne nationale og europæiske finansieringsprogrammer og private investeringer i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for statsstøtte, idet der særlig sigtes mod landdistrikterne og sikres den nødvendige samordning med ensartede outputindikatorer på EU-plan;

| 52. | opfordrer til, at der oprettes en fælles EU-taskforce på højt plan med repræsentation af alle relevante interesseparter, herunder brugerne og leverandørerne af elektroniske netværk og tjenester, de nationale tilsynsmyndigheder og BEREC, som skal bistå med udviklingen af en strategi for fremtidens ikt-infrastruktur og specifikke informationssamfundstjenester; |
| --- | --- |

52.

opfordrer til, at der oprettes en fælles EU-taskforce på højt plan med repræsentation af alle relevante interesseparter, herunder brugerne og leverandørerne af elektroniske netværk og tjenester, de nationale tilsynsmyndigheder og BEREC, som skal bistå med udviklingen af en strategi for fremtidens ikt-infrastruktur og specifikke informationssamfundstjenester;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at sikre principperne om internettets neutralitet og åbenhed og fremme slutbrugernes mulighed for at få adgang til og videreformidle information samt for at benytte applikationer og tjenester efter eget valg; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt gennemførelsen af de reviderede rammebestemmelser for teleområdet kræver specifikke regler om retningslinjer; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at sikre principperne om internettets neutralitet og åbenhed og fremme slutbrugernes mulighed for at få adgang til og videreformidle information samt for at benytte applikationer og tjenester efter eget valg; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt gennemførelsen af de reviderede rammebestemmelser for teleområdet kræver specifikke regler om retningslinjer;

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at indkredse, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at gøre det lettere for nye aktører at komme ind på markedet, således at konkurrencen kan fremmes; |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til at indkredse, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at gøre det lettere for nye aktører at komme ind på markedet, således at konkurrencen kan fremmes;

| 55. | understreger, at de lovgivningsforanstaltninger, som medlemsstaterne træffer vedrørende indførelsen af funktionsadskillelse, kun bør træffes som en undtagelsesforanstaltning efter en analyse af den forventede indvirkning på tilsynsmyndigheden, virksomheden, navnlig dens arbejdsstyrke og incitamenterne til at investere i sit net; denne konsekvensanalyse bør drøftes med alle interesseparter, herunder repræsentanterne for arbejdsstyrken; |
| --- | --- |

55.

understreger, at de lovgivningsforanstaltninger, som medlemsstaterne træffer vedrørende indførelsen af funktionsadskillelse, kun bør træffes som en undtagelsesforanstaltning efter en analyse af den forventede indvirkning på tilsynsmyndigheden, virksomheden, navnlig dens arbejdsstyrke og incitamenterne til at investere i sit net; denne konsekvensanalyse bør drøftes med alle interesseparter, herunder repræsentanterne for arbejdsstyrken;

Fordele for forbrugerne

| 56. | noterer sig, at Kommissionens har til hensigt at udarbejde retningslinjer om omkostningsberegning og ikke-diskrimination, som er hovedprincipper i EU-rammebestemmelserne, og opfordrer Kommissionen til at støtte konkurrence på hurtige og ultrahurtige net og give alle operatører adgang til infrastrukturen på rimelige vilkår for at sikre et bredt udbud af tjenester, en retfærdig udbredelse af netadgangen og priser, der er overkommelige for forbrugerne, samt til at give incitamenter til effektive investeringer og en hurtig overgang til hurtige og ultrahurtige net; |
| --- | --- |

56.

noterer sig, at Kommissionens har til hensigt at udarbejde retningslinjer om omkostningsberegning og ikke-diskrimination, som er hovedprincipper i EU-rammebestemmelserne, og opfordrer Kommissionen til at støtte konkurrence på hurtige og ultrahurtige net og give alle operatører adgang til infrastrukturen på rimelige vilkår for at sikre et bredt udbud af tjenester, en retfærdig udbredelse af netadgangen og priser, der er overkommelige for forbrugerne, samt til at give incitamenter til effektive investeringer og en hurtig overgang til hurtige og ultrahurtige net;

| 57. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger, der kan afhjælpe digital eksklusion og andre hindringer, der har holdt nogle befolkninger offline, navnlig lavindkomstsamfund og handicappede, og til at kræve, at alle relevante interesseparter sikrer undervisning om og offentlig adgang til bredbåndstjenester, økonomisk støtte til anskaffelse af bredbåndstjenester og -udstyr samt incitamenter til udvikling af teknologi og indhold, der er målrettet specifikke brugerbehov; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger, der kan afhjælpe digital eksklusion og andre hindringer, der har holdt nogle befolkninger offline, navnlig lavindkomstsamfund og handicappede, og til at kræve, at alle relevante interesseparter sikrer undervisning om og offentlig adgang til bredbåndstjenester, økonomisk støtte til anskaffelse af bredbåndstjenester og -udstyr samt incitamenter til udvikling af teknologi og indhold, der er målrettet specifikke brugerbehov;

| 58. | opfordrer Kommissionen til med henblik på at opnå funktionelle interaktive tjenester og sikre overvågning af bredbåndsmålene at udpege flere kvalitative karakteristika for bredbåndsadgang, herunder download- og uploadhastigheder, ventetider, hastigheder, som opleves af brugerne, og de karakteristika, som er nødvendige for en effektiv levering af sådanne tjenester; glæder sig over Kommissionens arbejde med at udvikle en metode til måling af relevante aspekter af den faktiske brugeroplevelse; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til med henblik på at opnå funktionelle interaktive tjenester og sikre overvågning af bredbåndsmålene at udpege flere kvalitative karakteristika for bredbåndsadgang, herunder download- og uploadhastigheder, ventetider, hastigheder, som opleves af brugerne, og de karakteristika, som er nødvendige for en effektiv levering af sådanne tjenester; glæder sig over Kommissionens arbejde med at udvikle en metode til måling af relevante aspekter af den faktiske brugeroplevelse;

| 59. | gør opmærksom på forskellen mellem de teoretiske netværkshastigheder og den reelle brugererfaring, idet brugererfaringen også er afhængig af webstedets kapacitet, overbelastning osv.; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med BEREC at forfine sine målinger af de leverede bredbåndshastigheder og justere sine mål i overensstemmelse hermed, og opfordrer BEREC til at udvikle EU-retningslinjer for at sikre, at de annoncerede bredbåndshastigheder på passende vis afspejler de gennemsnitlige op- og downloadhastigheder, som brugerne faktisk kan forvente, og for at sikre omfattende information af forbrugerne om de udbudte tjenester, med henblik på at sikre gennemsigtighed om fordelene ved ny teknologi, fremme sammenligneligheden og øge konkurrencen; anmoder BEREC om at sikre, at der annonceres korrekt med den bredbåndshastighed, som typisk opleves af forbrugerne, for at skabe gennemsigtighed omkring fordelene ved ny teknologi til uploading og downloading; opfordrer de nationale tilsynsmyndigheder til at træffe foranstaltninger over for udbydere, der ikke følger BEREC's henstillinger; |
| --- | --- |

59.

gør opmærksom på forskellen mellem de teoretiske netværkshastigheder og den reelle brugererfaring, idet brugererfaringen også er afhængig af webstedets kapacitet, overbelastning osv.; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med BEREC at forfine sine målinger af de leverede bredbåndshastigheder og justere sine mål i overensstemmelse hermed, og opfordrer BEREC til at udvikle EU-retningslinjer for at sikre, at de annoncerede bredbåndshastigheder på passende vis afspejler de gennemsnitlige op- og downloadhastigheder, som brugerne faktisk kan forvente, og for at sikre omfattende information af forbrugerne om de udbudte tjenester, med henblik på at sikre gennemsigtighed om fordelene ved ny teknologi, fremme sammenligneligheden og øge konkurrencen; anmoder BEREC om at sikre, at der annonceres korrekt med den bredbåndshastighed, som typisk opleves af forbrugerne, for at skabe gennemsigtighed omkring fordelene ved ny teknologi til uploading og downloading; opfordrer de nationale tilsynsmyndigheder til at træffe foranstaltninger over for udbydere, der ikke følger BEREC's henstillinger;

| 60. | gentager, at det er vigtigt at fremme fremtidige højhastighedsforbindelser, der kan garantere EU's energieffektivitets- og sikkerhedsmål og andre kommunikationsfaciliteter (f.eks. effektive og intelligente transportsystemer og person-til-person-, person-til-maskine- samt maskine-til-maskine-kommunikationssystemer); |
| --- | --- |

60.

gentager, at det er vigtigt at fremme fremtidige højhastighedsforbindelser, der kan garantere EU's energieffektivitets- og sikkerhedsmål og andre kommunikationsfaciliteter (f.eks. effektive og intelligente transportsystemer og person-til-person-, person-til-maskine- samt maskine-til-maskine-kommunikationssystemer);

| 61. | konstaterer, at de nye fiberoptiske net tilbyder forbrugerne netadgang af høj kvalitet og med en konstant højere hastighed end den eksisterende teknologi; mener, at det ville være hensigtsmæssigt at prioritere udviklingen af bredbånd baseret på fiberoptik i områder, hvor det på lang sigt vil være den mest økonomiske og bæredygtige løsning; |
| --- | --- |

61.

konstaterer, at de nye fiberoptiske net tilbyder forbrugerne netadgang af høj kvalitet og med en konstant højere hastighed end den eksisterende teknologi; mener, at det ville være hensigtsmæssigt at prioritere udviklingen af bredbånd baseret på fiberoptik i områder, hvor det på lang sigt vil være den mest økonomiske og bæredygtige løsning;

| 62. | anmoder Kommissionen om årligt at fremlægge en rapport for Parlamentet om, hvilket bredbåndsudbud og -udvalg der reelt er til rådighed for brugerne i EU, samt om fremskridtene i retning af gennemførelse af rammen for elektronisk kommunikation og NGA-henstillingerne; |
| --- | --- |

62.

anmoder Kommissionen om årligt at fremlægge en rapport for Parlamentet om, hvilket bredbåndsudbud og -udvalg der reelt er til rådighed for brugerne i EU, samt om fremskridtene i retning af gennemførelse af rammen for elektronisk kommunikation og NGA-henstillingerne;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at koordinere bedste praksis blandt medlemsstaterne inden for offentligt tilgængelige, gratis trådløse højhastighedsnet i offentlige transportmidler; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at koordinere bedste praksis blandt medlemsstaterne inden for offentligt tilgængelige, gratis trådløse højhastighedsnet i offentlige transportmidler;

| 64. | understreger, at udvikling af nye informations- og kommunikationsteknologier sammen med bredbåndsinternet giver gode muligheder for yderligere at forbedre kommunikationen og dialogen mellem EU's borgere og institutioner. |
| --- | --- |

64.

understreger, at udvikling af nye informations- og kommunikationsteknologier sammen med bredbåndsinternet giver gode muligheder for yderligere at forbedre kommunikationen og dialogen mellem EU's borgere og institutioner.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at forelægge mere detaljerede vurderinger hvad angår den indvirkning, som visse bredbåndsrelaterede teknologier, især person-til-person-, person-til-maskine- og maskine-til-maskine-kommunikationssystemer, kan have på sundheden; understreger nødvendigheden af, at EU konstant overvåger og vurderer sundhedsrisici ved trådløst internet, således at borgerne ikke udsættes for sundhedsskadelig stråling; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen til at forelægge mere detaljerede vurderinger hvad angår den indvirkning, som visse bredbåndsrelaterede teknologier, især person-til-person-, person-til-maskine- og maskine-til-maskine-kommunikationssystemer, kan have på sundheden; understreger nødvendigheden af, at EU konstant overvåger og vurderer sundhedsrisici ved trådløst internet, således at borgerne ikke udsættes for sundhedsskadelig stråling;

E-initiativer: fremme af efterspørgslen

| 66. | opfordrer til, at der træffes konkrete foranstaltninger for at sikre, at SMV'er kan få fuld gavn af bredbåndets potentiale på områderne e-handel og offentlige e-indkøb; opfordrer Kommissionen til at udveksle bedste praksis og overveje at medtage et specifikt program for SMV'er og bredbåndsforbindelse som en del af den digitale dagsorden; |
| --- | --- |

66.

opfordrer til, at der træffes konkrete foranstaltninger for at sikre, at SMV'er kan få fuld gavn af bredbåndets potentiale på områderne e-handel og offentlige e-indkøb; opfordrer Kommissionen til at udveksle bedste praksis og overveje at medtage et specifikt program for SMV'er og bredbåndsforbindelse som en del af den digitale dagsorden;

| 67. | understreger, at etableringen af bredbånd med henblik på at optimere virkningen og de samfundsmæssige fordele bør kombineres med informations- og uddannelsesprogrammer, der skal øge kendskabet og efterspørgslen; |
| --- | --- |

67.

understreger, at etableringen af bredbånd med henblik på at optimere virkningen og de samfundsmæssige fordele bør kombineres med informations- og uddannelsesprogrammer, der skal øge kendskabet og efterspørgslen;

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres indsats for at imødegå manglende digitale færdigheder på alle uddannelsesniveauer og gennem livslang læring til alle borgere med særlig fokus på borgere med svage it-kundskaber; påpeger, at investeringen i bredbånd i EU kun kan blive en succes, hvis de tekniske investeringer går hånd i hånd med investeringer i borgernes it-færdigheder; understreger de nye teknologiers rolle på uddannelsesområdet og konstaterer, at den teknologiske kompetence nu ikke kun er et mål, men også et vigtigt redskab til at opnå livslang læring og social samhørighed; |
| --- | --- |

68.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres indsats for at imødegå manglende digitale færdigheder på alle uddannelsesniveauer og gennem livslang læring til alle borgere med særlig fokus på borgere med svage it-kundskaber; påpeger, at investeringen i bredbånd i EU kun kan blive en succes, hvis de tekniske investeringer går hånd i hånd med investeringer i borgernes it-færdigheder; understreger de nye teknologiers rolle på uddannelsesområdet og konstaterer, at den teknologiske kompetence nu ikke kun er et mål, men også et vigtigt redskab til at opnå livslang læring og social samhørighed;

| 69. | opfordrer medlemsstaterne og erhvervslivet til at give befolkningen mulighed for at udvikle nye færdigheder gennem omfattende omskoling og uddannelsesprogrammer og til at ledsage den teknologiske forandring gennem aktive arbejdsmarkedspolitikker; |
| --- | --- |

69.

opfordrer medlemsstaterne og erhvervslivet til at give befolkningen mulighed for at udvikle nye færdigheder gennem omfattende omskoling og uddannelsesprogrammer og til at ledsage den teknologiske forandring gennem aktive arbejdsmarkedspolitikker;

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til Kommissionens henstillinger i dens handlingsplan for e-forvaltning ved at anvende offentlige e-indkøb, vedtage en åben strategi for aktindsigt i offentlige myndigheders data, fremme elektronisk id og sikre signaturernes interoperabilitet på EU-plan og på verdensplan; minder om, at alle aktioner bør tage sige på at forenkle det bureaukratiske samspil med offentlige forvaltninger; |
| --- | --- |

70.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til Kommissionens henstillinger i dens handlingsplan for e-forvaltning ved at anvende offentlige e-indkøb, vedtage en åben strategi for aktindsigt i offentlige myndigheders data, fremme elektronisk id og sikre signaturernes interoperabilitet på EU-plan og på verdensplan; minder om, at alle aktioner bør tage sige på at forenkle det bureaukratiske samspil med offentlige forvaltninger;

| 71. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde offentlige indkøb ved hjælp af online-ressourcer og elektronisk fakturering (e-faktura-initiativet); |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde offentlige indkøb ved hjælp af online-ressourcer og elektronisk fakturering (e-faktura-initiativet);

| 72. | støtter initiativer såsom e-sundhed og en fælleseuropæisk infrastruktur for sundhedsoplysninger med henblik på fremme af patienternes selvstændighed og livskvalitet; påpeger, at i betragtning af EU's befolknings aldring bør disse tjenester være tilgængelige hvor som helst og når som helst, herunder gennem mobiludstyr, og bør frem for alt være økonomisk overkommelige; mener, at det med henblik på implementeringen af den fælleseuropæiske sundhedsoplysningsinfrastruktur for et patientcentreret sundhedssystem er nødvendigt at sikre følgende:






  — | gennemførelse af aftaler på EU-plan mellem EU's sundhedsmyndigheder om standarder, der vil muliggøre integreret adgang til relevante oplysninger i den europæiske infrastruktur for sundhedsoplysninger; myndigheder på alle niveauer - på lokalt og nationalt plan samt på EU-plan - bør inddrages |
| --- | --- | --- |

72.

støtter initiativer såsom e-sundhed og en fælleseuropæisk infrastruktur for sundhedsoplysninger med henblik på fremme af patienternes selvstændighed og livskvalitet; påpeger, at i betragtning af EU's befolknings aldring bør disse tjenester være tilgængelige hvor som helst og når som helst, herunder gennem mobiludstyr, og bør frem for alt være økonomisk overkommelige; mener, at det med henblik på implementeringen af den fælleseuropæiske sundhedsoplysningsinfrastruktur for et patientcentreret sundhedssystem er nødvendigt at sikre følgende:

—

gennemførelse af aftaler på EU-plan mellem EU's sundhedsmyndigheder om standarder, der vil muliggøre integreret adgang til relevante oplysninger i den europæiske infrastruktur for sundhedsoplysninger; myndigheder på alle niveauer - på lokalt og nationalt plan samt på EU-plan - bør inddrages

| — | implementering af den europæiske infrastruktur for sundhedsoplysninger; dette vil kræve en omfattende udviklingsindsats for at lette integrationen af oplysninger, der opbevares forskellige steder, samt indførelse af patientcentrerede nøgletjenester til støtte for patienterne, ved at give mulighed for behandlingsanvisning og betaling hvor som helst og når som helst; |
| --- | --- |

—

implementering af den europæiske infrastruktur for sundhedsoplysninger; dette vil kræve en omfattende udviklingsindsats for at lette integrationen af oplysninger, der opbevares forskellige steder, samt indførelse af patientcentrerede nøgletjenester til støtte for patienterne, ved at give mulighed for behandlingsanvisning og betaling hvor som helst og når som helst;

| 73. | støtter innovative bredbåndstjenester rettet mod den maritime sektor og glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes drøftelser om forslaget om et nyt e-maritime-initiativ, der bygger på SafeSeaNet-projektet, der forventes også at behandle information vedrørende logistik, told, grænsekontrol, miljø, fiskeri, kommunikation og sikkerhedsspørgsmål; |
| --- | --- |

73.

støtter innovative bredbåndstjenester rettet mod den maritime sektor og glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes drøftelser om forslaget om et nyt e-maritime-initiativ, der bygger på SafeSeaNet-projektet, der forventes også at behandle information vedrørende logistik, told, grænsekontrol, miljø, fiskeri, kommunikation og sikkerhedsspørgsmål;

| 74. | opfordrer Kommissionen til at fremme brugen af den nyeste generation af satellitter som en innovativ anvendelse af bredbåndskommunikation i projekter af europæisk merværdi, herunder fremme brugen af det globale maritime nød- og sikkerhedssystem samt den nye generation Broadband Global Area Net og maritime FleetBroadband-tjenester; |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen til at fremme brugen af den nyeste generation af satellitter som en innovativ anvendelse af bredbåndskommunikation i projekter af europæisk merværdi, herunder fremme brugen af det globale maritime nød- og sikkerhedssystem samt den nye generation Broadband Global Area Net og maritime FleetBroadband-tjenester;

| 75. | erindrer om behovet for at knytte den digitale dagsorden sammen med bestemmelserne om nye vækstfremmende tjenester som e-handel, e-sundhed, e-læring og e-banking; |
| --- | --- |

75.

erindrer om behovet for at knytte den digitale dagsorden sammen med bestemmelserne om nye vækstfremmende tjenester som e-handel, e-sundhed, e-læring og e-banking;

| 76. | understreger betydningen af en solid lovgivningsmæssig ramme for privatlivets fred i EU og glæder sig over den igangværende revision af databeskyttelsesdirektivet; |
| --- | --- |

76.

understreger betydningen af en solid lovgivningsmæssig ramme for privatlivets fred i EU og glæder sig over den igangværende revision af databeskyttelsesdirektivet;

*

* *

| 77. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

77.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 35.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0220.

(3)  EFT C 235 af 30.9.2009, s. 7.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0207.

(5)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 45.

(6)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 206.

(7)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 60.

(8)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 87.

(9)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 364.

(10)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 133.

(11)  EUT C 133 E af 8.6.2006, s. 140.

(12)  EFT C 104 af 14.4.1999, s. 128.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/101 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/101

---

Onsdag den 6. juli 2011Beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union

P7_TA(2011)0323

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (2011/2025(INI))

2013/C 33 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 16, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 16,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7 og 8 og til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (ECHR), navnlig artikel 8 om beskyttelse af privat- og familielivet og transaktioner og artikel 13 om effektive retsmidler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7 og 8 og til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (ECHR), navnlig artikel 8 om beskyttelse af privat- og familielivet og transaktioner og artikel 13 om effektive retsmidler,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (4),

| — | der henviser til Europarådets konvention 108 af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, som videreudvikles med direktiv 95/46/EF, og tillægsprotokollen hertil af 8. november 2001 om tilsynsmyndigheder og grænseoverskridende datastrømme, og til Ministerudvalgets anbefalinger til medlemsstaterne, særlig anbefaling nr. R (87)15 om politiets brug af personoplysninger og anbefaling CM/Rec. (2010)13 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med elektronisk behandling af personoplysninger som led i oprettelse af kundeprofiler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention 108 af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, som videreudvikles med direktiv 95/46/EF, og tillægsprotokollen hertil af 8. november 2001 om tilsynsmyndigheder og grænseoverskridende datastrømme, og til Ministerudvalgets anbefalinger til medlemsstaterne, særlig anbefaling nr. R (87)15 om politiets brug af personoplysninger og anbefaling CM/Rec. (2010)13 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med elektronisk behandling af personoplysninger som led i oprettelse af kundeprofiler,

| — | der henviser til retningslinjerne for regulering af edb-baserede personoplysninger, der blev udstedt af FN's Generalforsamling i 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for regulering af edb-baserede personoplysninger, der blev udstedt af FN's Generalforsamling i 1990,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (KOM(2010)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (KOM(2010)0609),

| — | der henviser til Rådets konklusioner vedrørende Kommissionens meddelelse med titlen "En global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner vedrørende Kommissionens meddelelse med titlen "En global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union" (5),

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 14. januar 2011 om Kommissionens meddelelse om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 14. januar 2011 om Kommissionens meddelelse om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til det fælles bidrag fra Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse - Arbejdsgruppen vedrørende Politi og Retsvæsen til Kommissionens høring om EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger med titlen "The Future of Privacy" (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles bidrag fra Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse - Arbejdsgruppen vedrørende Politi og Retsvæsen til Kommissionens høring om EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger med titlen "The Future of Privacy" (6),

| — | der henviser til udtalelse 8/2010 fra Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse om hvilken lov, der skal anvendes (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 8/2010 fra Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse om hvilken lov, der skal anvendes (7),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om databeskyttelse og om Stockholm-programmet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om databeskyttelse og om Stockholm-programmet (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0244/2011),

| A. | der henviser til, at databeskyttelsesdirektivet 95/46/EF og direktiv 2009/140/EF om telekommunikation ("Telecompakken") muliggør en fri strøm af personoplysninger inden for det indre marked, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at databeskyttelsesdirektivet 95/46/EF og direktiv 2009/140/EF om telekommunikation ("Telecompakken") muliggør en fri strøm af personoplysninger inden for det indre marked,

| B. | der henviser til, at lovgivningen om databeskyttelse i EU og medlemsstaterne samt uden for EU har udviklet en juridisk tradition, der skal bevares og yderligere bearbejdes, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at lovgivningen om databeskyttelse i EU og medlemsstaterne samt uden for EU har udviklet en juridisk tradition, der skal bevares og yderligere bearbejdes,

| C. | der henviser til, at det centrale princip i databeskyttelsesdirektivet (95/46/EF) fortsat er gyldigt, men at det kan konstateres, at medlemsstaterne anvender forskellige tilgange i forbindelse med deres gennemførelse og håndhævelse af direktivets regler; der henviser til, at EU efter en grundig konsekvensanalyse må udstyre sig selv med en omfattende, sammenhængende, moderne ramme på højt niveau med henblik på effektivt at beskytte individets grundlæggende rettigheder, navnlig privatlivets fred, i forhold til enhver behandling af personoplysninger om enkeltpersoner inden for og uden for EU under alle omstændigheder, for at klare de mange udfordringer, der er i forbindelse med databeskyttelse, som dem, der skyldes globaliseringen, den teknologiske udvikling, forbedrede online-aktiviteter, anvendelse til flere og flere aktiviteter og sikkerhedsmæssige bekymringer (fx kampen mod terrorisme); der henviser til, at en ramme for databeskyttelse som denne kan øge retssikkerheden, holde den administrative byrde nede på et minimum, skabe lige vilkår for de økonomiske aktører, fremme det digitale indre marked og skabe tillid til de registeransvarliges og de retshåndhævende myndigheders adfærd, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det centrale princip i databeskyttelsesdirektivet (95/46/EF) fortsat er gyldigt, men at det kan konstateres, at medlemsstaterne anvender forskellige tilgange i forbindelse med deres gennemførelse og håndhævelse af direktivets regler; der henviser til, at EU efter en grundig konsekvensanalyse må udstyre sig selv med en omfattende, sammenhængende, moderne ramme på højt niveau med henblik på effektivt at beskytte individets grundlæggende rettigheder, navnlig privatlivets fred, i forhold til enhver behandling af personoplysninger om enkeltpersoner inden for og uden for EU under alle omstændigheder, for at klare de mange udfordringer, der er i forbindelse med databeskyttelse, som dem, der skyldes globaliseringen, den teknologiske udvikling, forbedrede online-aktiviteter, anvendelse til flere og flere aktiviteter og sikkerhedsmæssige bekymringer (fx kampen mod terrorisme); der henviser til, at en ramme for databeskyttelse som denne kan øge retssikkerheden, holde den administrative byrde nede på et minimum, skabe lige vilkår for de økonomiske aktører, fremme det digitale indre marked og skabe tillid til de registeransvarliges og de retshåndhævende myndigheders adfærd,

| D. | der henviser til, at en overtrædelse af bestemmelserne om databeskyttelse kan udgøre en alvorlig fare for enkeltpersoners grundlæggende rettigheder og for medlemsstaternes værdier, hvorfor EU og medlemsstaterne må træffe effektive foranstaltninger for at bekæmpe sådanne overtrædelser; der henviser til, at sådanne overtrædelser fører til manglende tillid fra enkeltpersoners side, hvilket vil svække den formålstjenlige anvendelse af de nye teknologier, og at fejlagtig anvendelse og misbrug af personoplysninger derfor bør være strafbare handlinger underlagt passende og strenge sanktioner, der har en afskrækkende virkning, herunder strafferetlige sanktioner, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en overtrædelse af bestemmelserne om databeskyttelse kan udgøre en alvorlig fare for enkeltpersoners grundlæggende rettigheder og for medlemsstaternes værdier, hvorfor EU og medlemsstaterne må træffe effektive foranstaltninger for at bekæmpe sådanne overtrædelser; der henviser til, at sådanne overtrædelser fører til manglende tillid fra enkeltpersoners side, hvilket vil svække den formålstjenlige anvendelse af de nye teknologier, og at fejlagtig anvendelse og misbrug af personoplysninger derfor bør være strafbare handlinger underlagt passende og strenge sanktioner, der har en afskrækkende virkning, herunder strafferetlige sanktioner,

| E. | der henviser til, at sikringen af retten til beskyttelse af personoplysninger ikke på nogen måde må ske på bekostning af andre af charterets grundlæggende rettigheder eller andre af EU-traktaternes mål, såsom retten til ytrings- og informationsfrihed og gennemsigtighedsprincippet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sikringen af retten til beskyttelse af personoplysninger ikke på nogen måde må ske på bekostning af andre af charterets grundlæggende rettigheder eller andre af EU-traktaternes mål, såsom retten til ytrings- og informationsfrihed og gennemsigtighedsprincippet,

| F. | der henviser til, at det nye retsgrundlag, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 16, og anerkendelse af retten til beskyttelse af personoplysninger som en selvstændig rettighed i artikel 8 i charteret om grundlæggende rettigheder og af retten til respekt for privat- og familielivet i charterets artikel 7 som selvstændige rettigheder nødvendiggør og understøtter et samlet koncept for databeskyttelse på alle områder, hvor personoplysninger bliver behandlet, inklusive det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager, den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), med forbehold af de specifikke regler i EU-traktatens artikel 39, samt databehandling i EU-institutionerne og -organerne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det nye retsgrundlag, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 16, og anerkendelse af retten til beskyttelse af personoplysninger som en selvstændig rettighed i artikel 8 i charteret om grundlæggende rettigheder og af retten til respekt for privat- og familielivet i charterets artikel 7 som selvstændige rettigheder nødvendiggør og understøtter et samlet koncept for databeskyttelse på alle områder, hvor personoplysninger bliver behandlet, inklusive det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager, den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), med forbehold af de specifikke regler i EU-traktatens artikel 39, samt databehandling i EU-institutionerne og -organerne,

| G. | der henviser til, at det er yderst vigtigt, at der tages hensyn til en række nøgleelementer, når lovgivningsmæssige løsninger overvejes, nemlig effektiv beskyttelse under alle omstændigheder, uafhængigt af politiske interesser i en vis periode; der henviser til, at rammen skal være stabil over en længere periode, og at begrænsninger i udøvelsen af rettigheden, hvor og hvis dette måtte være nødvendigt, skal være exceptionelle, i overensstemmelse med lovgivningen, strengt nødvendige og rimelige og aldrig må påvirke de essentielle elementer i selve rettigheden, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er yderst vigtigt, at der tages hensyn til en række nøgleelementer, når lovgivningsmæssige løsninger overvejes, nemlig effektiv beskyttelse under alle omstændigheder, uafhængigt af politiske interesser i en vis periode; der henviser til, at rammen skal være stabil over en længere periode, og at begrænsninger i udøvelsen af rettigheden, hvor og hvis dette måtte være nødvendigt, skal være exceptionelle, i overensstemmelse med lovgivningen, strengt nødvendige og rimelige og aldrig må påvirke de essentielle elementer i selve rettigheden,

| H. | der henviser til, at indsamling, analyse, udveksling og misbrug af oplysninger og risikoen for "profilering", som alt sammen er gjort muligt af den tekniske udvikling, har nået hidtil ukendte dimensioner og derfor nødvendiggør strenge regler om databeskyttelse, herunder aftaler om hvilken lovgivning, der skal anvendes, og definition af alle interesserede parters ansvar i forhold til gennemførelsen af EU's databeskyttelseslovgivning; der henviser til, at kundekort (f.eks. klubkort, bonuskort eller fordelskort) stadig oftere anvendes af virksomheder og i handelen, og at disse anvendes eller kan anvendes til personprofilering, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at indsamling, analyse, udveksling og misbrug af oplysninger og risikoen for "profilering", som alt sammen er gjort muligt af den tekniske udvikling, har nået hidtil ukendte dimensioner og derfor nødvendiggør strenge regler om databeskyttelse, herunder aftaler om hvilken lovgivning, der skal anvendes, og definition af alle interesserede parters ansvar i forhold til gennemførelsen af EU's databeskyttelseslovgivning; der henviser til, at kundekort (f.eks. klubkort, bonuskort eller fordelskort) stadig oftere anvendes af virksomheder og i handelen, og at disse anvendes eller kan anvendes til personprofilering,

| I. | der henviser til, at borgere ikke køber ind på nettet med samme sikkerhed, som de gør offline, af frygt for identitetstyveri og manglende gennemsigtighed med hensyn til, hvordan deres personoplysninger bliver behandlet og anvendt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at borgere ikke køber ind på nettet med samme sikkerhed, som de gør offline, af frygt for identitetstyveri og manglende gennemsigtighed med hensyn til, hvordan deres personoplysninger bliver behandlet og anvendt,

| J. | der henviser til, at teknologien i stigende grad gør det muligt at skabe, sende, behandle og lagre personoplysninger når som helst og hvor som helst i mange forskellige former og til, at det i denne forbindelse er afgørende vigtigt, at de berørte personer beholder den faktiske kontrol over oplysningerne om dem selv, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at teknologien i stigende grad gør det muligt at skabe, sende, behandle og lagre personoplysninger når som helst og hvor som helst i mange forskellige former og til, at det i denne forbindelse er afgørende vigtigt, at de berørte personer beholder den faktiske kontrol over oplysningerne om dem selv,

| K. | der henviser til, at de grundlæggende rettigheder til databeskyttelse og bevarelse af privatlivets fred indebærer beskyttelse af personer imod eventuel overvågning og misbrug af deres oplysninger såvel fra statens side som fra private enheders side, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de grundlæggende rettigheder til databeskyttelse og bevarelse af privatlivets fred indebærer beskyttelse af personer imod eventuel overvågning og misbrug af deres oplysninger såvel fra statens side som fra private enheders side,

| L. | der henviser til, at det er muligt at kombinere privatlivets fred med sikkerhed, og at de begge er af central betydning for borgerne, således at der ikke er nogen grund til at vælge mellem frihed eller sikkerhed, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er muligt at kombinere privatlivets fred med sikkerhed, og at de begge er af central betydning for borgerne, således at der ikke er nogen grund til at vælge mellem frihed eller sikkerhed,

| M. | der henviser til, at børn bør nyde særlig beskyttelse, eftersom de ofte er mindre bevidste om risici, konsekvenser, forholdsregler og rettigheder i forhold til behandling af personoplysninger, og til, at mange unge afgiver personlige oplysninger via sociale netværkssteder, som hurtigt spredes på internettet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at børn bør nyde særlig beskyttelse, eftersom de ofte er mindre bevidste om risici, konsekvenser, forholdsregler og rettigheder i forhold til behandling af personoplysninger, og til, at mange unge afgiver personlige oplysninger via sociale netværkssteder, som hurtigt spredes på internettet,

| N. | der henviser til, at en gennemsigtig adfærd hos den registeransvarlige er en forudsætning for, at den registrerede og de nationale databeskyttelsesmyndigheder kan føre en effektiv kontrol, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en gennemsigtig adfærd hos den registeransvarlige er en forudsætning for, at den registrerede og de nationale databeskyttelsesmyndigheder kan føre en effektiv kontrol,

| O. | der henviser til, at ikke alle registeransvarlige er onlinevirksomheder, og at nye databeskyttelsesregler derfor skal dække både online- og offline-miljøer og tage højde for eventuelle forskelle mellem dem, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ikke alle registeransvarlige er onlinevirksomheder, og at nye databeskyttelsesregler derfor skal dække både online- og offline-miljøer og tage højde for eventuelle forskelle mellem dem,

| P. | der henviser til, at nationale databeskyttelsesmyndigheder er underlagt stærkt varierende regler i de 27 medlemsstater, navnlig hvad angår deres status, ressourcer og beføjelser, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at nationale databeskyttelsesmyndigheder er underlagt stærkt varierende regler i de 27 medlemsstater, navnlig hvad angår deres status, ressourcer og beføjelser,

| Q. | der henviser til, at en streng europæisk og international databeskyttelse er det nødvendige grundlag for udveksling af personoplysninger på tværs af grænserne, og at de nuværende forskelle i databeskyttelseslovgivningen og i gennemførelsen af den påvirker beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og de personlige frihedsrettigheder, retssikkerheden og klarheden i kontraktretlige forhold, udviklingen af e-handel og e-business, forbrugernes tillid til systemet, de grænseoverskridende transaktioner, den globale økonomi og det indre marked; henviser i denne forbindelse til, at dataudveksling er vigtig for at give mulighed for og sikre offentlig sikkerhed på nationalt og internationalt niveau samt at proportionalitet, formålsbestemmelse, tilsyn og hensigtsmæssighed er forudsætninger for udveksling, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en streng europæisk og international databeskyttelse er det nødvendige grundlag for udveksling af personoplysninger på tværs af grænserne, og at de nuværende forskelle i databeskyttelseslovgivningen og i gennemførelsen af den påvirker beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og de personlige frihedsrettigheder, retssikkerheden og klarheden i kontraktretlige forhold, udviklingen af e-handel og e-business, forbrugernes tillid til systemet, de grænseoverskridende transaktioner, den globale økonomi og det indre marked; henviser i denne forbindelse til, at dataudveksling er vigtig for at give mulighed for og sikre offentlig sikkerhed på nationalt og internationalt niveau samt at proportionalitet, formålsbestemmelse, tilsyn og hensigtsmæssighed er forudsætninger for udveksling,

| R. | der henviser til, at de nuværende regler og vilkår for overførsel af data fra EU til tredjelande har medført forskellige tilgange og praksisser i forskellige medlemsstater, og at det er bydende nødvendigt, at de berørte personers rettigheder fuldt ud håndhæves i tredjelande, når personoplysninger overføres og behandles, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de nuværende regler og vilkår for overførsel af data fra EU til tredjelande har medført forskellige tilgange og praksisser i forskellige medlemsstater, og at det er bydende nødvendigt, at de berørte personers rettigheder fuldt ud håndhæves i tredjelande, når personoplysninger overføres og behandles,

Et fuldstændigt engagement med et samlet koncept

| 1. | glæder sig meget over og støtter Kommissionens meddelelse med titlen "En global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union" og dens fokus på at styrke eksisterende aftaler, fremlægge nye principper og mekanismer og sikre sammenhængende og høje standarder for databeskyttelse i den nye ramme, der er skabt med Lissabontraktatens ikrafttræden (jf. EUF-traktatens artikel 16), og det nu bindende charter om grundlæggende rettigheder, navnlig kapitel 8; |
| --- | --- |

1.

glæder sig meget over og støtter Kommissionens meddelelse med titlen "En global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union" og dens fokus på at styrke eksisterende aftaler, fremlægge nye principper og mekanismer og sikre sammenhængende og høje standarder for databeskyttelse i den nye ramme, der er skabt med Lissabontraktatens ikrafttræden (jf. EUF-traktatens artikel 16), og det nu bindende charter om grundlæggende rettigheder, navnlig kapitel 8;

| 2. | understreger, at standarderne og principperne i direktiv 95/46/EF er et ideelt udgangspunkt og bør videreudvikles, udbygges og iværksættes som del af en moderne databeskyttelsesret; |
| --- | --- |

2.

understreger, at standarderne og principperne i direktiv 95/46/EF er et ideelt udgangspunkt og bør videreudvikles, udbygges og iværksættes som del af en moderne databeskyttelsesret;

| 3. | understreger betydningen af artikel 9 i direktiv 95/46/EF, der forpligter medlemsstaterne til at give mulighed for undtagelser for databeskyttelsesbestemmelserne, når personoplysninger udelukkende anvendes i journalistisk øjemed eller med henblik på kunstnerisk eller litterær virksomhed; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at sikre, at disse undtagelser bibeholdes, og at der gøres alt for at evaluere behovet for at udvikle disse undtagelser yderligere i lyset af eventuelle nye bestemmelser for at beskytte pressefriheden; |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af artikel 9 i direktiv 95/46/EF, der forpligter medlemsstaterne til at give mulighed for undtagelser for databeskyttelsesbestemmelserne, når personoplysninger udelukkende anvendes i journalistisk øjemed eller med henblik på kunstnerisk eller litterær virksomhed; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at sikre, at disse undtagelser bibeholdes, og at der gøres alt for at evaluere behovet for at udvikle disse undtagelser yderligere i lyset af eventuelle nye bestemmelser for at beskytte pressefriheden;

| 4. | understreger, at den teknologisk neutrale strategi i direktiv 95/46/EF bør fastholdes som et princip for en ny ramme; |
| --- | --- |

4.

understreger, at den teknologisk neutrale strategi i direktiv 95/46/EF bør fastholdes som et princip for en ny ramme;

| 5. | anerkender, at den teknologiske udvikling på den ene side har skabt nye trusler mod beskyttelsen af personoplysninger og på den anden side har ført til en stærk stigning i anvendelsen af informationsteknologier til daglige og normalt harmløse formål, og at disse udviklinger kræver en grundig evaluering af de nuværende databeskyttelsesregler for at sikre, at i) reglerne stadig giver et højt niveau af beskyttelse, ii) reglerne fortsat sikrer en rimelig balance mellem retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til ytrings- og informationsfrihed og at iii) reglerne ikke unødigt hindrer den daglige behandling af personoplysninger, der typisk er harmløs; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at den teknologiske udvikling på den ene side har skabt nye trusler mod beskyttelsen af personoplysninger og på den anden side har ført til en stærk stigning i anvendelsen af informationsteknologier til daglige og normalt harmløse formål, og at disse udviklinger kræver en grundig evaluering af de nuværende databeskyttelsesregler for at sikre, at i) reglerne stadig giver et højt niveau af beskyttelse, ii) reglerne fortsat sikrer en rimelig balance mellem retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til ytrings- og informationsfrihed og at iii) reglerne ikke unødigt hindrer den daglige behandling af personoplysninger, der typisk er harmløs;

| 6. | anser det for absolut nødvendigt at udbygge anvendelsen af de generelle databeskyttelsesregler til også at omfatte politimæssigt og retligt samarbejde, også i forbindelse med databehandling på nationalt plan, under særligt hensyn til den tvivlsomme tendens til systematisk at genanvende personoplysninger fra den private sektor til retshåndhævelsesformål, idet der dog også - hvor det er strengt nødvendigt og rimeligt i et demokratisk samfund - tillades nøje skræddersyede og harmoniserede begrænsninger af visse rettigheder til beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

6.

anser det for absolut nødvendigt at udbygge anvendelsen af de generelle databeskyttelsesregler til også at omfatte politimæssigt og retligt samarbejde, også i forbindelse med databehandling på nationalt plan, under særligt hensyn til den tvivlsomme tendens til systematisk at genanvende personoplysninger fra den private sektor til retshåndhævelsesformål, idet der dog også - hvor det er strengt nødvendigt og rimeligt i et demokratisk samfund - tillades nøje skræddersyede og harmoniserede begrænsninger af visse rettigheder til beskyttelse af personoplysninger;

| 7. | understreger nødvendigheden af, at behandlingen af personoplysninger i EU-institutionerne og -organerne, der reguleres ved forordning (EF) nr. 45/2001, inkluderes i anvendelsesområdet for den nye ramme; |
| --- | --- |

7.

understreger nødvendigheden af, at behandlingen af personoplysninger i EU-institutionerne og -organerne, der reguleres ved forordning (EF) nr. 45/2001, inkluderes i anvendelsesområdet for den nye ramme;

| 8. | anerkender, at der kan blive brug for yderligere styrkede foranstaltninger for at udspecificere, hvorledes de overordnede principper, der er indført med den omfattende ramme, skal anvendes på aktiviteter i specifikke sektorer, som allerede set i tilfældet med e-databeskyttelsesdirektivet, men fastholder, at sektorspecifikke regler under ingen omstændigheder bør sænke det beskyttelsesniveau, der sikres gennem rammelovgivningen, og at der bør fastsættes en streng definition af exceptionelle, nødvendige, legitime og nøje skræddersyede fritagelser fra overordnede databeskyttelsesprincipper; |
| --- | --- |

8.

anerkender, at der kan blive brug for yderligere styrkede foranstaltninger for at udspecificere, hvorledes de overordnede principper, der er indført med den omfattende ramme, skal anvendes på aktiviteter i specifikke sektorer, som allerede set i tilfældet med e-databeskyttelsesdirektivet, men fastholder, at sektorspecifikke regler under ingen omstændigheder bør sænke det beskyttelsesniveau, der sikres gennem rammelovgivningen, og at der bør fastsættes en streng definition af exceptionelle, nødvendige, legitime og nøje skræddersyede fritagelser fra overordnede databeskyttelsesprincipper;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at denne revision af EU's databeskyttelseslovgivning vil skabe:






  — | fuld harmonisering på højeste plan og sikre retssikkerhed og et ensartet højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoner under alle omstændigheder, |
| --- | --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at denne revision af EU's databeskyttelseslovgivning vil skabe:

—

fuld harmonisering på højeste plan og sikre retssikkerhed og et ensartet højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoner under alle omstændigheder,

| — | yderligere præcisering af bestemmelserne om den ret, der skal anvendes, med henblik på at sikre en ensartet grad af beskyttelse for enkeltpersoner, uanset hvor den databeskyttelsesansvarlige befinder sig, herunder når det gælder myndigheders eller en domstols håndhævelse af databeskyttelse; |
| --- | --- |

—

yderligere præcisering af bestemmelserne om den ret, der skal anvendes, med henblik på at sikre en ensartet grad af beskyttelse for enkeltpersoner, uanset hvor den databeskyttelsesansvarlige befinder sig, herunder når det gælder myndigheders eller en domstols håndhævelse af databeskyttelse;

| 10. | mener, at den reviderede databeskyttelsesordning - under fuld hensyntagen til rettighederne til databeskyttelse og bevarelse af privatlivets fred - bør begrænse bureaukratiet og de økonomiske byrder til et minimum og tilvejebringe instrumenter, der giver konglomerater, der opfattes som enkeltenheder, mulighed for at handle som sådanne frem for som en masse separate foretagender; tilskynder Kommissionen til at gennemføre konsekvensanalyser og nøje evaluere omkostningerne ved nye foranstaltninger; |
| --- | --- |

10.

mener, at den reviderede databeskyttelsesordning - under fuld hensyntagen til rettighederne til databeskyttelse og bevarelse af privatlivets fred - bør begrænse bureaukratiet og de økonomiske byrder til et minimum og tilvejebringe instrumenter, der giver konglomerater, der opfattes som enkeltenheder, mulighed for at handle som sådanne frem for som en masse separate foretagender; tilskynder Kommissionen til at gennemføre konsekvensanalyser og nøje evaluere omkostningerne ved nye foranstaltninger;

Styrkelse af enkeltpersoners rettigheder

| 11. | opfordrer Kommissionen til at styrke de eksisterende principper og elementer, fastsat i direktiv 95/46/EF, såsom gennemsigtighed, dataminimering, formålsbestemmelse, informeret, forudgående og udtrykkeligt samtykke, indberetning af datasikkerhedsbrud og de registreredes ret til adgang til data, som er blevet indsamlet om dem, og forbedre deres gennemførelse i medlemsstaterne, navnlig hvad angår det globale onlinemiljø, |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at styrke de eksisterende principper og elementer, fastsat i direktiv 95/46/EF, såsom gennemsigtighed, dataminimering, formålsbestemmelse, informeret, forudgående og udtrykkeligt samtykke, indberetning af datasikkerhedsbrud og de registreredes ret til adgang til data, som er blevet indsamlet om dem, og forbedre deres gennemførelse i medlemsstaterne, navnlig hvad angår det globale onlinemiljø,

| 12. | understreger, at et samtykke kun bør anses for gyldigt, hvis det er utvetydigt, informeret, frivilligt, specifikt og udtrykkeligt, og at det er nødvendigt at indføre passende mekanismer til registrering af brugernes samtykke eller tilbagekaldelse af samtykke; |
| --- | --- |

12.

understreger, at et samtykke kun bør anses for gyldigt, hvis det er utvetydigt, informeret, frivilligt, specifikt og udtrykkeligt, og at det er nødvendigt at indføre passende mekanismer til registrering af brugernes samtykke eller tilbagekaldelse af samtykke;

| 13. | påpeger det forhold, at frivilligt samtykke ikke kan formodes, når der er tale om arbejdskontrakter; |
| --- | --- |

13.

påpeger det forhold, at frivilligt samtykke ikke kan formodes, når der er tale om arbejdskontrakter;

| 14. | er bekymret over de uønskede virkninger af adfærdsbaseret reklame på internettet og minder om, at direktivet om beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor kræver de berørte personers udtrykkelige og forudgående samtykke til overførsel af cookies og overvågning af deres surfingadfærd for at kunne præsentere dem for reklamer, som er målrettet til dem; |
| --- | --- |

14.

er bekymret over de uønskede virkninger af adfærdsbaseret reklame på internettet og minder om, at direktivet om beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor kræver de berørte personers udtrykkelige og forudgående samtykke til overførsel af cookies og overvågning af deres surfingadfærd for at kunne præsentere dem for reklamer, som er målrettet til dem;

| 15. | støtter fuldt ud indførelsen af et generelt gennemsigtighedsprincip og anvendelsen af teknologier til øgning af gennemsigtigheden samt udviklingen af standardmeddelelser om beskyttelse af privatlivets fred; understreger, at der skal foreligge oplysninger om databehandling i et klart, letforståeligt sprog og i en form, der er letforståelig og tilgængelig; |
| --- | --- |

15.

støtter fuldt ud indførelsen af et generelt gennemsigtighedsprincip og anvendelsen af teknologier til øgning af gennemsigtigheden samt udviklingen af standardmeddelelser om beskyttelse af privatlivets fred; understreger, at der skal foreligge oplysninger om databehandling i et klart, letforståeligt sprog og i en form, der er letforståelig og tilgængelig;

| 16. | understreger desuden vigtigheden af at forbedre midlerne til udøvelse af og bevidstheden om rettighederne til adgang, rettelse, sletning og blokering af data samt præcisering af den såkaldte "ret til at blive glemt" (9) og til at gør brug af dataportabilitet (10) og samtidig sikre, at den fulde tekniske og organisatoriske gennemførlighed udvikles og er på plads, så disse rettigheder kan udøves; understreger, at enkeltpersoner skal have tilstrækkelig kontrol med deres onlinedata, så de kan anvende internettet på en ansvarlig made; |
| --- | --- |

16.

understreger desuden vigtigheden af at forbedre midlerne til udøvelse af og bevidstheden om rettighederne til adgang, rettelse, sletning og blokering af data samt præcisering af den såkaldte "ret til at blive glemt" (9) og til at gør brug af dataportabilitet (10) og samtidig sikre, at den fulde tekniske og organisatoriske gennemførlighed udvikles og er på plads, så disse rettigheder kan udøves; understreger, at enkeltpersoner skal have tilstrækkelig kontrol med deres onlinedata, så de kan anvende internettet på en ansvarlig made;

| 17. | understreger, at borgerne gratis skal kunne udøve deres datarettigheder; opfordrer virksomheder til at afholde sig fra ethvert forsøg på at skabe unødige barrierer for retten til at få adgang til, ændre eller slette personoplysninger; understreger, at registrerede til enhver tid skal kunne vide, hvilke data der er lagret af hvem, hvornår, til hvilket formål, for hvilken tidsperiode, og hvordan de bliver behandlet; understreger, at registrerede skal kunne få data slettet, rettet eller blokeret på en ubureaukratisk måde, og at de skal informeres om ethvert misbrug af data eller brud på datasikkerheden; kræver ligeledes, at disse oplysninger fremlægges efter anmodning fra den pågældende person og også slettes senest, når denne person anmoder herom; fremhæver behovet for, at de registrerede gives klar information om tilstrækkeligheden af databeskyttelsen i tredjelande; understreger, at retten til adgang ikke blot indebærer fuld adgang til behandlede data om en selv samt deres kilde og modtagere, men også tydelig information om logikken i enhver automatisk behandling; påpeger endvidere, at sidstnævnte vil få endnu større betydning med profilanalyse og dataminering; |
| --- | --- |

17.

understreger, at borgerne gratis skal kunne udøve deres datarettigheder; opfordrer virksomheder til at afholde sig fra ethvert forsøg på at skabe unødige barrierer for retten til at få adgang til, ændre eller slette personoplysninger; understreger, at registrerede til enhver tid skal kunne vide, hvilke data der er lagret af hvem, hvornår, til hvilket formål, for hvilken tidsperiode, og hvordan de bliver behandlet; understreger, at registrerede skal kunne få data slettet, rettet eller blokeret på en ubureaukratisk måde, og at de skal informeres om ethvert misbrug af data eller brud på datasikkerheden; kræver ligeledes, at disse oplysninger fremlægges efter anmodning fra den pågældende person og også slettes senest, når denne person anmoder herom; fremhæver behovet for, at de registrerede gives klar information om tilstrækkeligheden af databeskyttelsen i tredjelande; understreger, at retten til adgang ikke blot indebærer fuld adgang til behandlede data om en selv samt deres kilde og modtagere, men også tydelig information om logikken i enhver automatisk behandling; påpeger endvidere, at sidstnævnte vil få endnu større betydning med profilanalyse og dataminering;

| 18. | påpeger, at profilering er et vigtigt fænomen i den digitale verden, ikke mindst på grund af den stigende betydning af sociale netværk og integrerede internetbaserede forretningsmodeller; opfordrer derfor Kommissionen til at medtage bestemmelser om profilering, idet udtrykkene "profil" og "profilering" klart defineres; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at profilering er et vigtigt fænomen i den digitale verden, ikke mindst på grund af den stigende betydning af sociale netværk og integrerede internetbaserede forretningsmodeller; opfordrer derfor Kommissionen til at medtage bestemmelser om profilering, idet udtrykkene "profil" og "profilering" klart defineres;

| 19. | gentager, at det er nødvendigt at øge de registeransvarliges forpligtelser til at informere de registrerede og glæder sig over meddelelsens fokus på informationskampagner rettet mod offentligheden i almindelighed og mod unge mennesker i særdeleshed; understreger, at det er nødvendigt at behandle sårbare personer, navnlig børn og ældre mennesker, specifikt; tilskynder de forskellige aktører til at gennemføre sådanne oplysningskampagner, og støtter Kommissionens forslag om at medfinansiere foranstaltninger til bevidstgørelse om databeskyttelse over EU-budgettet; opfordrer til, at oplysninger om fysiske og juridiske personers rettigheder og forpligtelser vedrørende indsamling, behandling, lagring og videresendelse af personoplysninger udbredes effektivt i hver enkelt medlemsstat; |
| --- | --- |

19.

gentager, at det er nødvendigt at øge de registeransvarliges forpligtelser til at informere de registrerede og glæder sig over meddelelsens fokus på informationskampagner rettet mod offentligheden i almindelighed og mod unge mennesker i særdeleshed; understreger, at det er nødvendigt at behandle sårbare personer, navnlig børn og ældre mennesker, specifikt; tilskynder de forskellige aktører til at gennemføre sådanne oplysningskampagner, og støtter Kommissionens forslag om at medfinansiere foranstaltninger til bevidstgørelse om databeskyttelse over EU-budgettet; opfordrer til, at oplysninger om fysiske og juridiske personers rettigheder og forpligtelser vedrørende indsamling, behandling, lagring og videresendelse af personoplysninger udbredes effektivt i hver enkelt medlemsstat;

| 20. | minder om nødvendigheden af i særlig grad at beskytte sårbare personer, herunder specielt børn, især ved at indføre et højt databeskyttelsesniveau som standardparameter og iværksætte behørige og specifikke foranstaltninger til beskyttelse af deres personoplysninger; |
| --- | --- |

20.

minder om nødvendigheden af i særlig grad at beskytte sårbare personer, herunder specielt børn, især ved at indføre et højt databeskyttelsesniveau som standardparameter og iværksætte behørige og specifikke foranstaltninger til beskyttelse af deres personoplysninger;

| 21. | understreger betydningen af, at der findes en lovgivning om databeskyttelse, som erkender behovet for specifikt at beskytte børn og mindreårige - bl.a. i lyset af børns øgede adgang til internettet og digitalt indhold - og understreger, at mediekendskab skal være en del af den formelle uddannelse med henblik på at undervise børn og mindreårige i, hvordan man handler ansvarligt i et online-miljø; mener, at der med henblik herpå bør lægges særlig vægt på bestemmelser om indsamling og viderebehandling af børns data, styrkelse af princippet om formålsbegrænsning i forhold til børns data og på, hvordan børns samtykke er opnået samt om beskyttelse mod adfærdsbaseret annoncering (11); |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af, at der findes en lovgivning om databeskyttelse, som erkender behovet for specifikt at beskytte børn og mindreårige - bl.a. i lyset af børns øgede adgang til internettet og digitalt indhold - og understreger, at mediekendskab skal være en del af den formelle uddannelse med henblik på at undervise børn og mindreårige i, hvordan man handler ansvarligt i et online-miljø; mener, at der med henblik herpå bør lægges særlig vægt på bestemmelser om indsamling og viderebehandling af børns data, styrkelse af princippet om formålsbegrænsning i forhold til børns data og på, hvordan børns samtykke er opnået samt om beskyttelse mod adfærdsbaseret annoncering (11);

| 22. | støtter endvidere en yderligere tydeliggørelse og styrkelse af garantierne for behandlingen af følsomme data, og opfordrer til at overveje nødvendigheden af at beskæftige sig med nye kategorier, som f.eks. genetiske og biometriske data, navnlig på baggrund af den tekniske (f.eks. cloud computing) og den sociale udvikling; |
| --- | --- |

22.

støtter endvidere en yderligere tydeliggørelse og styrkelse af garantierne for behandlingen af følsomme data, og opfordrer til at overveje nødvendigheden af at beskæftige sig med nye kategorier, som f.eks. genetiske og biometriske data, navnlig på baggrund af den tekniske (f.eks. cloud computing) og den sociale udvikling;

| 23. | understreger, at personlige oplysninger vedrørende brugerens erhverv ikke bør offentliggøres til dennes arbejdsgiver eller videregives til tredjemand uden den berørte persons forudgående tilladelse; |
| --- | --- |

23.

understreger, at personlige oplysninger vedrørende brugerens erhverv ikke bør offentliggøres til dennes arbejdsgiver eller videregives til tredjemand uden den berørte persons forudgående tilladelse;

Yderligere styrkelse af det indre markeds dimension og sikring af bedre gennemførelse af databeskyttelsesbestemmelserne

| 24. | påpeger, at databeskyttelse bør spille en endnu større rolle på det indre marked, og understreger, at en effektiv beskyttelse af privatlivets fred er afgørende for at vinde den enkeltes tillid, hvilket er nødvendigt for at udnytte det fulde vækstpotentiale på det digitale indre marked; minder Kommissionen om, at fælles principper og regler både for varer og tjenesteydelser er nødvendige for etableringen af et digitalt indre marked, eftersom tjenesteydelser udgør en væsentlig del af det digitale marked; |
| --- | --- |

24.

påpeger, at databeskyttelse bør spille en endnu større rolle på det indre marked, og understreger, at en effektiv beskyttelse af privatlivets fred er afgørende for at vinde den enkeltes tillid, hvilket er nødvendigt for at udnytte det fulde vækstpotentiale på det digitale indre marked; minder Kommissionen om, at fælles principper og regler både for varer og tjenesteydelser er nødvendige for etableringen af et digitalt indre marked, eftersom tjenesteydelser udgør en væsentlig del af det digitale marked;

| 25. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at præcisere reglerne for lovvalg i sager om beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

25.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at præcisere reglerne for lovvalg i sager om beskyttelse af personoplysninger;

| 26. | anser det for nødvendigt at styrke de registeransvarliges forpligtelser til at sikre overholdelse af databeskyttelseslovgivningen ved at have bl.a. proaktive mekanismer og procedurer, og glæder sig over de andre forslag i Kommissionens meddelelse; |
| --- | --- |

26.

anser det for nødvendigt at styrke de registeransvarliges forpligtelser til at sikre overholdelse af databeskyttelseslovgivningen ved at have bl.a. proaktive mekanismer og procedurer, og glæder sig over de andre forslag i Kommissionens meddelelse;

| 27. | minder i denne forbindelse om, at der må tages særlig hensyn til registeransvarlige, som har tavshedspligt, og at det bør overvejes at etablere særlige strukturer for kontrol med databeskyttelsen i disses tilfælde; |
| --- | --- |

27.

minder i denne forbindelse om, at der må tages særlig hensyn til registeransvarlige, som har tavshedspligt, og at det bør overvejes at etablere særlige strukturer for kontrol med databeskyttelsen i disses tilfælde;

| 28. | glæder sig over og støtter Kommissionens overvejelser om at indføre et ansvarlighedsprincip, da det er meget vigtigt at sikre, at registeransvarlige lever op til deres ansvar; opfordrer samtidig Kommissionen til nøje at undersøge, hvordan et sådant princip kan gennemføres i praksis og vurdere konsekvenserne heraf; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over og støtter Kommissionens overvejelser om at indføre et ansvarlighedsprincip, da det er meget vigtigt at sikre, at registeransvarlige lever op til deres ansvar; opfordrer samtidig Kommissionen til nøje at undersøge, hvordan et sådant princip kan gennemføres i praksis og vurdere konsekvenserne heraf;

| 29. | glæder sig over muligheden for at gøre det obligatorisk at udpege databeskyttelsesansvarlige, da erfaringerne i medlemsstater, der allerede har sådanne ansvarlige, viser, at dette koncept er en succes; påpeger imidlertid, at dette aspekt for så vidt angår små- og mikrovirksomheder må behandles omhyggeligt med henblik på at undgå, at de pålægges for store omkostninger eller byrder; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over muligheden for at gøre det obligatorisk at udpege databeskyttelsesansvarlige, da erfaringerne i medlemsstater, der allerede har sådanne ansvarlige, viser, at dette koncept er en succes; påpeger imidlertid, at dette aspekt for så vidt angår små- og mikrovirksomheder må behandles omhyggeligt med henblik på at undgå, at de pålægges for store omkostninger eller byrder;

| 30. | glæder sig i denne forbindelse også over de bestræbelser, der gøres på at forenkle og harmonisere det nuværende anmeldelsessystem; |
| --- | --- |

30.

glæder sig i denne forbindelse også over de bestræbelser, der gøres på at forenkle og harmonisere det nuværende anmeldelsessystem;

| 31. | mener, at det er af afgørende betydning, at der er mulighed for at gøre konsekvensanalyser vedrørende beskyttelse af privatlivets fred obligatoriske med henblik på at identificere risici for privatlivets fred, forudse problemer og tilvejebringe proaktive løsninger; |
| --- | --- |

31.

mener, at det er af afgørende betydning, at der er mulighed for at gøre konsekvensanalyser vedrørende beskyttelse af privatlivets fred obligatoriske med henblik på at identificere risici for privatlivets fred, forudse problemer og tilvejebringe proaktive løsninger;

| 32. | anser det for at være af altafgørende betydning, at de registreredes rettigheder kan håndhæves; bemærker, at der kan indføres class action-retssager (gruppesøgsmål) som et instrument, hvormed enkeltpersoner kollektivt kan forsvare deres datarettigheder og kræve erstatning for skader, der er forvoldt i forbindelse med brud på datasikkerheden; bemærker dog, at dette tiltag skal være underlagt begrænsninger for at undgå misbrug; anmoder Kommissionen om at præcisere forbindelsen mellem dens meddelelse om databeskyttelse og den igangværende offentlige høring om kollektive klageordninger; opfordrer derfor til at indføre en kollektiv klagemekanisme for brud på databeskyttelsesreglerne med henblik på at give registrerede mulighed for at få skadeserstatning; |
| --- | --- |

32.

anser det for at være af altafgørende betydning, at de registreredes rettigheder kan håndhæves; bemærker, at der kan indføres class action-retssager (gruppesøgsmål) som et instrument, hvormed enkeltpersoner kollektivt kan forsvare deres datarettigheder og kræve erstatning for skader, der er forvoldt i forbindelse med brud på datasikkerheden; bemærker dog, at dette tiltag skal være underlagt begrænsninger for at undgå misbrug; anmoder Kommissionen om at præcisere forbindelsen mellem dens meddelelse om databeskyttelse og den igangværende offentlige høring om kollektive klageordninger; opfordrer derfor til at indføre en kollektiv klagemekanisme for brud på databeskyttelsesreglerne med henblik på at give registrerede mulighed for at få skadeserstatning;

| 33. | understreger nødvendigheden af en korrekt harmoniseret håndhævelse i hele EU; opfordrer Kommissionen til i sit lovforslag at fastsætte strenge sanktioner, der har en afskrækkende virkning, herunder strafferetlige sanktioner for fejlagtig anvendelse og misbrug af personoplysninger; |
| --- | --- |

33.

understreger nødvendigheden af en korrekt harmoniseret håndhævelse i hele EU; opfordrer Kommissionen til i sit lovforslag at fastsætte strenge sanktioner, der har en afskrækkende virkning, herunder strafferetlige sanktioner for fejlagtig anvendelse og misbrug af personoplysninger;

| 34. | tilskynder Kommissionen til at indføre et system for generel underretningspligt ved persondatasikkerhedsbrud og udvide det til andre sektorer end telesektoren og samtidig sikre, at a) det ikke bliver en rutineadvarsel for alle mulige former for brud, men hovedsagelig dem, der kan have en negativ indvirkning på enkeltpersoner, og at b) alle brud uden undtagelse registreres og er tilgængelige for databeskyttelsesmyndigheder eller andre relevante myndigheder med henblik på tilsyn og evaluering for derved at sikre alle mennesker lige vilkår og et ensartet beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

34.

tilskynder Kommissionen til at indføre et system for generel underretningspligt ved persondatasikkerhedsbrud og udvide det til andre sektorer end telesektoren og samtidig sikre, at a) det ikke bliver en rutineadvarsel for alle mulige former for brud, men hovedsagelig dem, der kan have en negativ indvirkning på enkeltpersoner, og at b) alle brud uden undtagelse registreres og er tilgængelige for databeskyttelsesmyndigheder eller andre relevante myndigheder med henblik på tilsyn og evaluering for derved at sikre alle mennesker lige vilkår og et ensartet beskyttelsesniveau;

| 35. | betragter koncepterne "privacy by design" og "privacy by default" som en styrkelse af databeskyttelsen og støtter deres konkrete anvendelse og videre udvikling samt behovet for at fremme anvendelsen af teknologier, der kan forbedre beskyttelsen af privatlivets fred; understreger, at gennemførelsen af enhver form for "privacy by design" skal ske på grundlag af velfunderede og konkrete kriterier og definitioner for at beskytte brugernes ret til beskyttelse af privatlivets fred og persondata, samt sikre retssikkerhed, åbenhed, lige vilkår og fri bevægelighed; mener, at "privacy by design" bør baseres på princippet om dataminimering, hvilket betyder, at alle produkter, tjenesteydelser og systemer skal fremstilles, så de kun indsamler, anvender og videregiver de personoplysninger, der er absolut nødvendige, for at de kan fungere; |
| --- | --- |

35.

betragter koncepterne "privacy by design" og "privacy by default" som en styrkelse af databeskyttelsen og støtter deres konkrete anvendelse og videre udvikling samt behovet for at fremme anvendelsen af teknologier, der kan forbedre beskyttelsen af privatlivets fred; understreger, at gennemførelsen af enhver form for "privacy by design" skal ske på grundlag af velfunderede og konkrete kriterier og definitioner for at beskytte brugernes ret til beskyttelse af privatlivets fred og persondata, samt sikre retssikkerhed, åbenhed, lige vilkår og fri bevægelighed; mener, at "privacy by design" bør baseres på princippet om dataminimering, hvilket betyder, at alle produkter, tjenesteydelser og systemer skal fremstilles, så de kun indsamler, anvender og videregiver de personoplysninger, der er absolut nødvendige, for at de kan fungere;

| 36. | bemærker, at udviklingen og den bredere anvendelse af cloud computing skaber nye udfordringer med hensyn til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger; opfordrer derfor til en præcisering af mulighederne for registeransvarlige, databehandlere og værter, således at det tilsvarende retlige ansvar bedre kan fordeles, og de registrerede ved, hvor deres data lagres, hvem der har adgang til deres data, hvem der bestemmer, hvad personoplysningerne skal anvendes til, samt hvilke backup- og genopretningsprocedurer der foreligger; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at udviklingen og den bredere anvendelse af cloud computing skaber nye udfordringer med hensyn til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger; opfordrer derfor til en præcisering af mulighederne for registeransvarlige, databehandlere og værter, således at det tilsvarende retlige ansvar bedre kan fordeles, og de registrerede ved, hvor deres data lagres, hvem der har adgang til deres data, hvem der bestemmer, hvad personoplysningerne skal anvendes til, samt hvilke backup- og genopretningsprocedurer der foreligger;

| 37. | opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med revisionen af direktiv 95/46/EF at tage behørig højde for databeskyttelsesspørgsmål vedrørende "cloud computing" og sikre, at databeskyttelsesbestemmelserne gælder for alle interesserede parter, herunder telekommunikationsoperatører og ikke-telekommunikationsoperatører; |
| --- | --- |

37.

opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med revisionen af direktiv 95/46/EF at tage behørig højde for databeskyttelsesspørgsmål vedrørende "cloud computing" og sikre, at databeskyttelsesbestemmelserne gælder for alle interesserede parter, herunder telekommunikationsoperatører og ikke-telekommunikationsoperatører;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at ansvarliggøre alle internetoperatører påtager sig deres ansvar for personoplysninger, og kræver især, at reklamevirksomhederne og redaktørerne klart informerer brugerne forud for enhver indsamling af oplysninger om dem; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at ansvarliggøre alle internetoperatører påtager sig deres ansvar for personoplysninger, og kræver især, at reklamevirksomhederne og redaktørerne klart informerer brugerne forud for enhver indsamling af oplysninger om dem;

| 39. | glæder sig over den nyligt undertegnede rammeaftale om konsekvensanalyser med hensyn til privatlivets fred og databeskyttelse for radiofrekvensidentifikation-applikationer (RFID), der har til formål at sikre forbrugernes privatliv, inden RFID-etiketter indføres på markedet; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over den nyligt undertegnede rammeaftale om konsekvensanalyser med hensyn til privatlivets fred og databeskyttelse for radiofrekvensidentifikation-applikationer (RFID), der har til formål at sikre forbrugernes privatliv, inden RFID-etiketter indføres på markedet;

| 40. | støtter bestræbelserne på yderligere at fremme selvreguleringsinitiativer - såsom adfærdskodekser - og overvejelsen om at indføre frivillige EU-certificeringsordninger som supplerende tiltag til lovgivningsforanstaltninger, men fastholder, at EU's databeskyttelsesordning er baseret på lovgivning, der fastsætter garantier på højt niveau; opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse af selvregulerende initiativer som redskaber til bedre håndhævelse af reglerne om databeskyttelse; |
| --- | --- |

40.

støtter bestræbelserne på yderligere at fremme selvreguleringsinitiativer - såsom adfærdskodekser - og overvejelsen om at indføre frivillige EU-certificeringsordninger som supplerende tiltag til lovgivningsforanstaltninger, men fastholder, at EU's databeskyttelsesordning er baseret på lovgivning, der fastsætter garantier på højt niveau; opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse af selvregulerende initiativer som redskaber til bedre håndhævelse af reglerne om databeskyttelse;

| 41. | mener, at det skal sikres, at enhver certificerings- eller forseglingsordning baseres på integritet og troværdighed, er teknologineutral, global genkendelig og overkommelig med henblik på ikke at skabe hindringer for adgangen; |
| --- | --- |

41.

mener, at det skal sikres, at enhver certificerings- eller forseglingsordning baseres på integritet og troværdighed, er teknologineutral, global genkendelig og overkommelig med henblik på ikke at skabe hindringer for adgangen;

| 42. | støtter yderligere præcisering, styrkelse og harmonisering af de nationale databeskyttelsesmyndigheders status og kompetence og af en undersøgelse af veje til at sikre mere konsekvent anvendelse af EU's databeskyttelsesbestemmelser på hele det indre marked; understreger endvidere betydningen af at sikre sammenhæng mellem de beføjelser, som Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, de nationale databeskyttelsesmyndigheder og Artikel 29-Gruppen råder over; |
| --- | --- |

42.

støtter yderligere præcisering, styrkelse og harmonisering af de nationale databeskyttelsesmyndigheders status og kompetence og af en undersøgelse af veje til at sikre mere konsekvent anvendelse af EU's databeskyttelsesbestemmelser på hele det indre marked; understreger endvidere betydningen af at sikre sammenhæng mellem de beføjelser, som Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, de nationale databeskyttelsesmyndigheder og Artikel 29-Gruppen råder over;

| 43. | understreger i denne sammenhæng, at Artikel 29-Gruppens rolle og beføjelser bør styrkes for at forbedre koordinationen og samarbejdet mellem medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder, navnlig med henblik på behovet for at sikre en ensartet anvendelse af databeskyttelsesreglerne; |
| --- | --- |

43.

understreger i denne sammenhæng, at Artikel 29-Gruppens rolle og beføjelser bør styrkes for at forbedre koordinationen og samarbejdet mellem medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder, navnlig med henblik på behovet for at sikre en ensartet anvendelse af databeskyttelsesreglerne;

| 44. | opfordrer Kommissionen til i den nye retlige ramme at præcisere det væsentlige begreb om de nationale databeskyttelsesmyndigheders uafhængighed i den betydning, at der ikke er nogen form for ekstern indflydelse (12); understreger, at de nationale databeskyttelsesmyndigheder bør gives de nødvendige midler og harmoniserede undersøgelses- og sanktionsbeføjelser; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til i den nye retlige ramme at præcisere det væsentlige begreb om de nationale databeskyttelsesmyndigheders uafhængighed i den betydning, at der ikke er nogen form for ekstern indflydelse (12); understreger, at de nationale databeskyttelsesmyndigheder bør gives de nødvendige midler og harmoniserede undersøgelses- og sanktionsbeføjelser;

Styrkelse af databeskyttelsens globale dimension

| 45. | opfordrer Kommissionen til at rationalisere og styrke de nuværende procedurer til international datatransfer - juridisk bindende aftaler og bindende virksomhedsregler - og til på grundlag af ovennævnte principper om beskyttelse af personoplysninger at definere de ambitiøse centrale EU-databeskyttelsesaspekter til anvendelse i internationale aftaler; understreger, at bestemmelserne i EU's aftaler med tredjelande om beskyttelse af personoplysninger bør yde europæiske borgere det samme databeskyttelsesniveau som det, der ydes inden for EU; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at rationalisere og styrke de nuværende procedurer til international datatransfer - juridisk bindende aftaler og bindende virksomhedsregler - og til på grundlag af ovennævnte principper om beskyttelse af personoplysninger at definere de ambitiøse centrale EU-databeskyttelsesaspekter til anvendelse i internationale aftaler; understreger, at bestemmelserne i EU's aftaler med tredjelande om beskyttelse af personoplysninger bør yde europæiske borgere det samme databeskyttelsesniveau som det, der ydes inden for EU;

| 46. | mener, at Kommissionens procedure til vurdering af hensigtsmæssigheden vil have gavn af præcisering og af en strengere gennemførelse, håndhævelse og overvågning, og at de krav og kriterier, der anvendes ved vurderingerne af databeskyttelsesniveauet i et tredjeland eller en international organisation, bør fastlægges klarere under hensyntagen til de nye trusler mod privatlivets fred og personoplysninger; |
| --- | --- |

46.

mener, at Kommissionens procedure til vurdering af hensigtsmæssigheden vil have gavn af præcisering og af en strengere gennemførelse, håndhævelse og overvågning, og at de krav og kriterier, der anvendes ved vurderingerne af databeskyttelsesniveauet i et tredjeland eller en international organisation, bør fastlægges klarere under hensyntagen til de nye trusler mod privatlivets fred og personoplysninger;

| 47. | opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere effektiviteten og den korrekte anvendelse af safe harbor-principperne; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere effektiviteten og den korrekte anvendelse af safe harbor-principperne;

| 48. | glæder sig over Kommissionens holdning vedrørende gensidighed for beskyttelsesniveauer for registrerede personer, hvis personoplysninger videregives til eller opbevares i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at træffe afgørende foranstaltninger for at udvide det reguleringsmæssige samarbejde med tredjelande med det formål at tydeliggøre de gældende regler og konvergensen mellem EU's og tredjelandes lovgivning om databeskyttelse; opfordrer Kommissionen til at sætte dette punkt på den prioriterede dagsorden for det genstartede Transatlantiske Økonomiske Råd; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over Kommissionens holdning vedrørende gensidighed for beskyttelsesniveauer for registrerede personer, hvis personoplysninger videregives til eller opbevares i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at træffe afgørende foranstaltninger for at udvide det reguleringsmæssige samarbejde med tredjelande med det formål at tydeliggøre de gældende regler og konvergensen mellem EU's og tredjelandes lovgivning om databeskyttelse; opfordrer Kommissionen til at sætte dette punkt på den prioriterede dagsorden for det genstartede Transatlantiske Økonomiske Råd;

| 49. | støtter Kommissionens bestræbelser på at intensivere samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer som De Forenede Nationer, Europarådet og OECD samt med standardiseringsorganisationer som Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO), World Wide Web Consortium (W3C) samt Internet Engineering Task Force (IETF); tilskynder til at udvikle internationale standarder (13) og samtidig sikre, at der er sammenhæng mellem initiativer til internationale standarder og igangværende revisioner i EU, OECD og Europarådet; |
| --- | --- |

49.

støtter Kommissionens bestræbelser på at intensivere samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer som De Forenede Nationer, Europarådet og OECD samt med standardiseringsorganisationer som Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO), World Wide Web Consortium (W3C) samt Internet Engineering Task Force (IETF); tilskynder til at udvikle internationale standarder (13) og samtidig sikre, at der er sammenhæng mellem initiativer til internationale standarder og igangværende revisioner i EU, OECD og Europarådet;

*

* *

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

50.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(2)  EUT L 350 af 30.12. 2008, s. 60.

(3)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(4)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(5)  3 071. samling i Rådet (Retlige og Indre Anliggender) i Bruxelles den 24. og 25. februar 2011, ses på: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/119461.pdf

(6)  02356/09/EN WP 168.

(7)  0836/10/EN WP 179.

(8)  For eksempel: Europa-Parlamentets holdning af 23. september 2008 om udkast til Rådets rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 138); Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 206); Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste - Stockholmprogrammet (EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 12).

(9)  Der skal være en klar og præcis angivelse af alle de relevante elementer, der understøtter denne ret.

(10)  Portabilitet af personoplysninger fremmer, at både det indre marked og internettet med dets karakteristiske åbenhed og sammenkoblinger fungerer korrekt.

(11)  Man kunne overveje at indføre en aldersgrænse for børn under hvilken, forældrenes samtykke skal opnås, og indføre alderskontrolsystemer.

(12)  Jf. artikel 16 i TEUF og artikel 8 i chartret.

(13)  Jf. Madriderklæringen: "Global Privacy Standards for a Global World", oktober 2009, og resolution om internationale standarder, vedtaget af den 32. internationale konference for databeskyttelsesmyndigheder, som fandt sted i Jerusalem den 27.-29. oktober 2010.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/110

---

Onsdag den 6. juli 2011Forberedelse af Kommissionens arbejdsprogram 2012

P7_TA(2011)0327

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om Kommissionens arbejdsprogram for 2012

2013/C 33 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om Kommissionens arbejdsprogram for 2011 (KOM(2010)0623/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om Kommissionens arbejdsprogram for 2011 (KOM(2010)0623/2),

| — | der henviser til den eksisterende rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen, navnlig bilag 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til den eksisterende rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen, navnlig bilag 4,

| — | der henviser til resultatet af den løbende dialog mellem alle kommissærer og de parlamentariske udvalg og til den sammenfattende rapport fra Udvalgsformandskonferencen af 7. juni 2011, der er fremsendt til Formandskonferencen, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af den løbende dialog mellem alle kommissærer og de parlamentariske udvalg og til den sammenfattende rapport fra Udvalgsformandskonferencen af 7. juni 2011, der er fremsendt til Formandskonferencen,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder (2),

| — | der henviser til sin betænkning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin betænkning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der i lyset af de praktiske erfaringer skal iværksættes en gennemgang af rammeaftalen inden udgangen af 2011, som også vil give mulighed for at forbedre de interne arbejdsmetoder, f.eks. for så vidt angår den løbende dialog, forbedring af gennemsigtigheden og strømlining af input fra udvalgene, mens der trækkes på al tilgængelig erfaring for således at tilvejebringe et solidt grundlag for udarbejdelsen af Parlamentets prioriteringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i lyset af de praktiske erfaringer skal iværksættes en gennemgang af rammeaftalen inden udgangen af 2011, som også vil give mulighed for at forbedre de interne arbejdsmetoder, f.eks. for så vidt angår den løbende dialog, forbedring af gennemsigtigheden og strømlining af input fra udvalgene, mens der trækkes på al tilgængelig erfaring for således at tilvejebringe et solidt grundlag for udarbejdelsen af Parlamentets prioriteringer,

| B. | der henviser til, at den finansielle krise og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå den, stadig i betydelig grad påvirker medlemsstaternes økonomier og stabiliteten i euroområdet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den finansielle krise og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå den, stadig i betydelig grad påvirker medlemsstaternes økonomier og stabiliteten i euroområdet,

| C. | der henviser til, at Kommissionen skal handle under bredest mulig udøvelse af sine retlige beføjelser og politiske myndighed; der henviser til, at Den Europæiske Union ikke kan fungere effektivt, medmindre Kommissionen identificerer, konkretiserer og fremmer sine medlemsstaters og borgeres generelle interesser og effektivt udfører sin pligt til at føre tilsyn med anvendelsen af traktaterne og EU-lovgivningen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen skal handle under bredest mulig udøvelse af sine retlige beføjelser og politiske myndighed; der henviser til, at Den Europæiske Union ikke kan fungere effektivt, medmindre Kommissionen identificerer, konkretiserer og fremmer sine medlemsstaters og borgeres generelle interesser og effektivt udfører sin pligt til at føre tilsyn med anvendelsen af traktaterne og EU-lovgivningen,

| D. | der henviser til, at Kommissionen har et nøgleansvar for at forme EU's fremtid og bør benytte sit kommende arbejdsprogram til at fremme Unionens mål og værdier, styrke ejerskabet af EU-projektet, løfte EU ud af krisen og sikre dets repræsentation og respekterede position i verden, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen har et nøgleansvar for at forme EU's fremtid og bør benytte sit kommende arbejdsprogram til at fremme Unionens mål og værdier, styrke ejerskabet af EU-projektet, løfte EU ud af krisen og sikre dets repræsentation og respekterede position i verden,

| E. | der henviser til, at en af Kommissionens udfordringer i forbindelse med udarbejdelsen af dens program er at arbejde sig væk fra dens egen mangeårige sektortilgang og i stedet skabe synergier mellem politikker, sikre sammenhængen mellem mål og metoder og integrere respekten for de centrale principper, såsom ikkediskrimination, respekt for grundlæggende rettigheder og lighed for loven i alle sine lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en af Kommissionens udfordringer i forbindelse med udarbejdelsen af dens program er at arbejde sig væk fra dens egen mangeårige sektortilgang og i stedet skabe synergier mellem politikker, sikre sammenhængen mellem mål og metoder og integrere respekten for de centrale principper, såsom ikkediskrimination, respekt for grundlæggende rettigheder og lighed for loven i alle sine lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger,

GENSKABELSE AF VÆKST MED HENBLIK PÅ ARBEJDSPLADSER: HURTIGT FREM MOD 2020

| 1. | minder om, at EU-budgettet er nødt til at afspejle EU’s politiske prioriteter; gentager behovet for at indføre nye egne indtægter og øge investeringerne på EU-plan for at bidrage til at nå Europa 2020-stategiens mål; |
| --- | --- |

1.

minder om, at EU-budgettet er nødt til at afspejle EU’s politiske prioriteter; gentager behovet for at indføre nye egne indtægter og øge investeringerne på EU-plan for at bidrage til at nå Europa 2020-stategiens mål;

| 2. | opfordrer derfor til en åben og konstruktiv dialog og samarbejde, der indledes på EU-plan om formålet med, anvendelsesområdet for og orienteringen af Unionens flerårige finansielle ramme (FFR) samt om reformen af dens indtægtsordning, herunder en konference om egne indtægter med deltagelse af medlemmer af Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

2.

opfordrer derfor til en åben og konstruktiv dialog og samarbejde, der indledes på EU-plan om formålet med, anvendelsesområdet for og orienteringen af Unionens flerårige finansielle ramme (FFR) samt om reformen af dens indtægtsordning, herunder en konference om egne indtægter med deltagelse af medlemmer af Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter;

| 3. | minder om sine retningslinjer for FFR efter 2013, som blev vedtaget i betænkningen fra Det Særlige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i en Bæredygtig Europæisk Union efter 2013 med titlen "Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"; minder om, at Parlamentets godkendelse, der gives på baggrund af en betænkning fra Budgetudvalget, er er forudsætning for Rådets vedtagelse af FFR; minder om, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 312, stk. 5, og artikel 324 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal inddrages i forhandlingsprocessen om den næste FFR; |
| --- | --- |

3.

minder om sine retningslinjer for FFR efter 2013, som blev vedtaget i betænkningen fra Det Særlige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i en Bæredygtig Europæisk Union efter 2013 med titlen "Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"; minder om, at Parlamentets godkendelse, der gives på baggrund af en betænkning fra Budgetudvalget, er er forudsætning for Rådets vedtagelse af FFR; minder om, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 312, stk. 5, og artikel 324 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal inddrages i forhandlingsprocessen om den næste FFR;

| 4. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at overholde Lissabontraktaten og gøre sig alle bestræbelser på hurtigt at nå frem til en aftale med Parlamentet om en praktisk fremgangsmåde for den kommende forhandlingsproces vedrørende FFR; minder om sammenhængen mellem en reform af indtægterne og en reform af udgifterne og opfordrer derfor til, at parterne i forbindelse med FFR-forhandlingerne forpligter sig til at drøfte forslagene om nye egne indtægter; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at overholde Lissabontraktaten og gøre sig alle bestræbelser på hurtigt at nå frem til en aftale med Parlamentet om en praktisk fremgangsmåde for den kommende forhandlingsproces vedrørende FFR; minder om sammenhængen mellem en reform af indtægterne og en reform af udgifterne og opfordrer derfor til, at parterne i forbindelse med FFR-forhandlingerne forpligter sig til at drøfte forslagene om nye egne indtægter;

| 5. | opfordrer til, at der hurtigst muligt fremlægges forslag om en fælles strategisk ramme, som dækker Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF), og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning, der som retsgrundlag har artikel 289, stk. 1, og artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at fremsætte et nyt forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at der hurtigst muligt fremlægges forslag om en fælles strategisk ramme, som dækker Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF), og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning, der som retsgrundlag har artikel 289, stk. 1, og artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at fremsætte et nyt forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond;

| 6. | understreger betydningen af, at der hurtigst muligt fremlægges forslag om den europæiske socialfond som et vigtigt redskab i bekæmpelsen af arbejdsløsheden og nedbringelsen af social ulighed og fattigdom ved at forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse; mener, at der i højere grad bør lægges vægt på ungdomsarbejdsløsheden, som er alarmerende højt, og på problemet med unge, der forlader skolen for tidligt; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af, at der hurtigst muligt fremlægges forslag om den europæiske socialfond som et vigtigt redskab i bekæmpelsen af arbejdsløsheden og nedbringelsen af social ulighed og fattigdom ved at forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse; mener, at der i højere grad bør lægges vægt på ungdomsarbejdsløsheden, som er alarmerende højt, og på problemet med unge, der forlader skolen for tidligt;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde og samarbejdet med Parlamentet og Rådet om at forbedre lovgivningens kvalitet; opfordrer i denne forbindelse endvidere Kommissionen og Rådet til at sikre, der systematisk medtages sammenligningstabeller i samtlige retsakter for således klart at vise, hvordan EU's lovgivning gennemføres i den nationale lovgivning, og at den anvendes effektivt; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde og samarbejdet med Parlamentet og Rådet om at forbedre lovgivningens kvalitet; opfordrer i denne forbindelse endvidere Kommissionen og Rådet til at sikre, der systematisk medtages sammenligningstabeller i samtlige retsakter for således klart at vise, hvordan EU's lovgivning gennemføres i den nationale lovgivning, og at den anvendes effektivt;

| 8. | understreger den altafgørende betydning af tilstrækkelig og rettidig gennemførelse af EU-lovgivningen i medlemsstaternes nationale lovgivning og opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre brug af sine gennemførelsesbeføjelser og om nødvendigt indlede overtrædelsesprocedurer med henblik på at sikre korrekt gennemførelse og effektiv håndhævelse; |
| --- | --- |

8.

understreger den altafgørende betydning af tilstrækkelig og rettidig gennemførelse af EU-lovgivningen i medlemsstaternes nationale lovgivning og opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre brug af sine gennemførelsesbeføjelser og om nødvendigt indlede overtrædelsesprocedurer med henblik på at sikre korrekt gennemførelse og effektiv håndhævelse;

| 9. | opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt og ifølge en klar tidsplan at bringe den gældende fællesskabsret i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 290 og 291 i TEUF, og opfordrer den derfor til at forelægge de fornødne retsakter; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt og ifølge en klar tidsplan at bringe den gældende fællesskabsret i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 290 og 291 i TEUF, og opfordrer den derfor til at forelægge de fornødne retsakter;

Regulering af finansmarkedet færdiggørelse af reformen

| 10. | understreger, at den økonomiske krise stadig skal løses ved at udvikle en ramme for økonomisk styring med beføjelser til at håndhæve finanspolitisk disciplin og samordning, stabilisere Den Monetære Union og øge investeringsniveauet i produktive job; opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at fremlægge forslag til en permanent krisemekanisme, der forvaltes efter EU-regler, en feasibilityundersøgelse om indførelsen af et system for fælles udstedelse af europæiske obligationer med solidarisk hæftelse samt forslag om at integrere Europa 2020-strategien fuldt ud i stabilitetsrammen og indføre en fælles ekstern repræsentation af euroområdet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at den økonomiske krise stadig skal løses ved at udvikle en ramme for økonomisk styring med beføjelser til at håndhæve finanspolitisk disciplin og samordning, stabilisere Den Monetære Union og øge investeringsniveauet i produktive job; opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at fremlægge forslag til en permanent krisemekanisme, der forvaltes efter EU-regler, en feasibilityundersøgelse om indførelsen af et system for fælles udstedelse af europæiske obligationer med solidarisk hæftelse samt forslag om at integrere Europa 2020-strategien fuldt ud i stabilitetsrammen og indføre en fælles ekstern repræsentation af euroområdet;

| 11. | påpeger, for så vidt angår finansiel regulering, at foranstaltninger til at forbedre det finansielle systems fleksibilitet og kapaciteten til at absorbere tab bør ledsages af foranstaltninger til at standse koncentrationen af risici og foranstaltninger til reduktion af omkostningerne ved manglende evne til at indfri forpligtelser; understreger i denne henseende behovet for bedre overvågning af bankers risikoakkumulering, adskillelse af bankaktiviteter og samfundsnyttige funktioner samt holdbare forslag til at håndtere bankers manglende evne til at indfri forpligtelser på en mere regulær måde; understreger endvidere i denne forbindelse nødvendigheden af at regulere organismer, som er tæt forbundet med banksystemer, og som udfylder lignende funktioner men ikke er underlagt de samme regler (skyggebankvirksomhed); |
| --- | --- |

11.

påpeger, for så vidt angår finansiel regulering, at foranstaltninger til at forbedre det finansielle systems fleksibilitet og kapaciteten til at absorbere tab bør ledsages af foranstaltninger til at standse koncentrationen af risici og foranstaltninger til reduktion af omkostningerne ved manglende evne til at indfri forpligtelser; understreger i denne henseende behovet for bedre overvågning af bankers risikoakkumulering, adskillelse af bankaktiviteter og samfundsnyttige funktioner samt holdbare forslag til at håndtere bankers manglende evne til at indfri forpligtelser på en mere regulær måde; understreger endvidere i denne forbindelse nødvendigheden af at regulere organismer, som er tæt forbundet med banksystemer, og som udfylder lignende funktioner men ikke er underlagt de samme regler (skyggebankvirksomhed);

| 12. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge:






  — | et forslag til direktiv om markeder for finansielle instrumenter (MiFID), som vil udgøre en reguleringsmæssig ramme for værdipapirhandel, handelssystemer og investeringsselskabers virksomhed og |
| --- | --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge:

—

et forslag til direktiv om markeder for finansielle instrumenter (MiFID), som vil udgøre en reguleringsmæssig ramme for værdipapirhandel, handelssystemer og investeringsselskabers virksomhed og

| — | et holdbart forslag om krisestyring for banker/kreditinstitutioner, når de igangværende stresstest for bankerne er afsluttet; |
| --- | --- |

—

et holdbart forslag om krisestyring for banker/kreditinstitutioner, når de igangværende stresstest for bankerne er afsluttet;

| 13. | opfordrer Kommissionen til i 2012 at forelægge Parlamentet:






  — | flere forslag til at integrere detailbankvirksomhed, som stadig er meget af national karakter, med henblik på fuldt ud at udnytte fordelene ved et EU-finansmarked til fordel for forbrugere og virksomheder |
| --- | --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til i 2012 at forelægge Parlamentet:

—

flere forslag til at integrere detailbankvirksomhed, som stadig er meget af national karakter, med henblik på fuldt ud at udnytte fordelene ved et EU-finansmarked til fordel for forbrugere og virksomheder

| — | et forslag til en kriseløsningsmekanisme for forsikringsselskaber; |
| --- | --- |

—

et forslag til en kriseløsningsmekanisme for forsikringsselskaber;

| 14. | understreger nødvendigheden af at holde fokus på investorbeskyttelse og investortillid; mener, at initiativer til at genopbygge tilliden til det finansielle system er altafgørende og bør indbefatte en omfattende gennemgang af "due diligence"-praksisser, "moral hazard" inden for grænseoverskridende koncerner, incitaments- og aflønningssystemet og det finansielle systems overordnede gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

14.

understreger nødvendigheden af at holde fokus på investorbeskyttelse og investortillid; mener, at initiativer til at genopbygge tilliden til det finansielle system er altafgørende og bør indbefatte en omfattende gennemgang af "due diligence"-praksisser, "moral hazard" inden for grænseoverskridende koncerner, incitaments- og aflønningssystemet og det finansielle systems overordnede gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 15. | fremhæver kreditvurderingsbureauernes betydelige rolle i udviklingen og forværringen af gældskrisen i euroområdet og følgerne for den europæiske banksektor; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge forslag om en revideret lovgivningsmæssig ramme for forbedring af reguleringen af og tilsynet med kreditvurderingsbureauerne; mener, at oprettelsen af et europæisk kreditvurderingsbureau ville skabe en kærkommen mangfoldighed af tilgange; |
| --- | --- |

15.

fremhæver kreditvurderingsbureauernes betydelige rolle i udviklingen og forværringen af gældskrisen i euroområdet og følgerne for den europæiske banksektor; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge forslag om en revideret lovgivningsmæssig ramme for forbedring af reguleringen af og tilsynet med kreditvurderingsbureauerne; mener, at oprettelsen af et europæisk kreditvurderingsbureau ville skabe en kærkommen mangfoldighed af tilgange;

Intelligent vækst

| 16. | opfordrer kraftigt Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag til det næste rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden udgangen af dette år, som fremmer offentlige-private partnerskaber, mindsker bureaukratiet, forbedrer den tværfaglige tilgang og øger deltagelsen af mindre aktører og innovative virksomheder i projekter; finder det nødvendigt at forhøje F&U-budgettet for den næste finansieringsperiode betydeligt, for at EU ikke sakker endnu længere bagud i forhold til sine konkurrenter i betragtning af den massive forhøjelse af udgifter til F&U i nogle af verdens andre regioner (som f.eks. USA og navnlig Kina) og for fuldt ud at støtte målene i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

16.

opfordrer kraftigt Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag til det næste rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden udgangen af dette år, som fremmer offentlige-private partnerskaber, mindsker bureaukratiet, forbedrer den tværfaglige tilgang og øger deltagelsen af mindre aktører og innovative virksomheder i projekter; finder det nødvendigt at forhøje F&U-budgettet for den næste finansieringsperiode betydeligt, for at EU ikke sakker endnu længere bagud i forhold til sine konkurrenter i betragtning af den massive forhøjelse af udgifter til F&U i nogle af verdens andre regioner (som f.eks. USA og navnlig Kina) og for fuldt ud at støtte målene i Europa 2020-strategien;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en mere risikotolerant og tillidsbaseret strategi for sine F&U-programmer med henblik på at mindske bureaukratiet og øge deltagelsen af innovative virksomheder i projekterne; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en mere risikotolerant og tillidsbaseret strategi for sine F&U-programmer med henblik på at mindske bureaukratiet og øge deltagelsen af innovative virksomheder i projekterne;

| 18. | fremhæver behovet for at anvende midler til investeringer i højhastighedsnet; understreger, at Europa må og skal tilbyde bredbånd til alle for at kunne konkurrere på globalt plan og for at sikre, at ingen europæere bliver ladt i stikken; |
| --- | --- |

18.

fremhæver behovet for at anvende midler til investeringer i højhastighedsnet; understreger, at Europa må og skal tilbyde bredbånd til alle for at kunne konkurrere på globalt plan og for at sikre, at ingen europæere bliver ladt i stikken;

| 19. | opfordrer Kommissionen til i sit arbejdsprogram for 2012 at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at sikre korrekt og rettidig gennemførelse af 2009-reformerne af rammelovgivningen om kommunikation; bemærker navnlig behovet for at håndhæve forpligtelser vedrørende markedsadgang og andre forbrugergoder, herunder bedre information om kontrakter og priser og foranstaltninger vedrørende nummerportabilitet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til i sit arbejdsprogram for 2012 at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at sikre korrekt og rettidig gennemførelse af 2009-reformerne af rammelovgivningen om kommunikation; bemærker navnlig behovet for at håndhæve forpligtelser vedrørende markedsadgang og andre forbrugergoder, herunder bedre information om kontrakter og priser og foranstaltninger vedrørende nummerportabilitet;

| 20. | bemærker behovet for i arbejdsprogrammet for 2012 at se på en række områder som reaktion på ny teknologisk udvikling, samtidig med at det digitale indre marked forbedres; disse bør indbefatte "cloud computing", "tingenes internet", digitale signaturer og cybersikkerhed; |
| --- | --- |

20.

bemærker behovet for i arbejdsprogrammet for 2012 at se på en række områder som reaktion på ny teknologisk udvikling, samtidig med at det digitale indre marked forbedres; disse bør indbefatte "cloud computing", "tingenes internet", digitale signaturer og cybersikkerhed;

| 21. | forventer, at Kommissionen sikrer, at foranstaltningerne med henblik på at reducere dataroamingtaksterne træder endeligt i kraft i 2012; |
| --- | --- |

21.

forventer, at Kommissionen sikrer, at foranstaltningerne med henblik på at reducere dataroamingtaksterne træder endeligt i kraft i 2012;

| 22. | understreger vigtigheden af en ikt-strategi og fuldførelsen af det europæiske digitale marked, som vil give enorme vækstmuligheder for sektorer og SMV'er inden for grænseoverskridende handel, bringe folk tættere på hinanden, omstrukturere måden, hvorpå de lever og arbejder på, tilvejebringe nye redskaber til uddannelse og erhvervsuddannelse samt forbedre adgangen til offentlige tjenester og åbne data; anmoder Kommissionen derfor om at øge støtten til ikt, så EU kan føre an på vækstmarkeder, som f.eks. sundhedsteknologier og grønnere transport- og elnet; |
| --- | --- |

22.

understreger vigtigheden af en ikt-strategi og fuldførelsen af det europæiske digitale marked, som vil give enorme vækstmuligheder for sektorer og SMV'er inden for grænseoverskridende handel, bringe folk tættere på hinanden, omstrukturere måden, hvorpå de lever og arbejder på, tilvejebringe nye redskaber til uddannelse og erhvervsuddannelse samt forbedre adgangen til offentlige tjenester og åbne data; anmoder Kommissionen derfor om at øge støtten til ikt, så EU kan føre an på vækstmarkeder, som f.eks. sundhedsteknologier og grønnere transport- og elnet;

| 23. | erindrer om den intellektuelle ejendomsrets stigende betydning for den økonomiske vækst og for udvikling af Europas innovationspotentiale og understreger, at det er nødvendigt med en hensigtsmæssig beskyttelse af disse rettigheder; opfordrer Kommissionen til hurtigt at følge op med konkrete forslag til revision på dette område; understreger betydningen af intellektuelle rettigheder for de kulturelle og kreative sektorer og for adgang til kulturgoder- og tjenester; |
| --- | --- |

23.

erindrer om den intellektuelle ejendomsrets stigende betydning for den økonomiske vækst og for udvikling af Europas innovationspotentiale og understreger, at det er nødvendigt med en hensigtsmæssig beskyttelse af disse rettigheder; opfordrer Kommissionen til hurtigt at følge op med konkrete forslag til revision på dette område; understreger betydningen af intellektuelle rettigheder for de kulturelle og kreative sektorer og for adgang til kulturgoder- og tjenester;

Bæredygtig vækst

| 24. | opfordrer Kommissionen til at forbedre sin klimastrategi for at fremme EU's lederrolle inden for bekæmpelsen af klimaforandringer og til samtidigt at styrke EU's konkurrenceevne og tilstræbe en afbalanceret international aftale; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at forbedre sin klimastrategi for at fremme EU's lederrolle inden for bekæmpelsen af klimaforandringer og til samtidigt at styrke EU's konkurrenceevne og tilstræbe en afbalanceret international aftale;

| 25. | opfordrer til en sammenhængende ekstern energistrategi for EU, som skal omfatte spørgsmål vedrørende råstoffer og sjældne jordarter og prioritere åbne verdensmarkeder; kræver også en bæredygtig, konkurrencedygtig og integreret EU-energipolitik, hvor udvalget af energikilder og deres relative andele og energiforsyningssikkerheden håndteres samlet gennem en sammenhængende procedure, og mener, at færdiggørelsen af det indre energimarked er af helt central betydning for Europas konkurrenceevne og vækst; opfordrer Kommissionen til at fremskynde udviklingen af et integreret europæisk energinet ved at fremlægge de forslag, der er prioriteret i dens energiinfrastrukturpakke; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til en sammenhængende ekstern energistrategi for EU, som skal omfatte spørgsmål vedrørende råstoffer og sjældne jordarter og prioritere åbne verdensmarkeder; kræver også en bæredygtig, konkurrencedygtig og integreret EU-energipolitik, hvor udvalget af energikilder og deres relative andele og energiforsyningssikkerheden håndteres samlet gennem en sammenhængende procedure, og mener, at færdiggørelsen af det indre energimarked er af helt central betydning for Europas konkurrenceevne og vækst; opfordrer Kommissionen til at fremskynde udviklingen af et integreret europæisk energinet ved at fremlægge de forslag, der er prioriteret i dens energiinfrastrukturpakke;

| 26. | opfordrer med henblik på målsætningen om at opnå et indre energimarked i 2014 Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af EU-lovgivningen inden for energi og energieffektivitet og til at vedtage de relevante gennemførelsesforanstaltninger snarest, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge de nye nødvendige forslag for at nå disse mål; |
| --- | --- |

26.

opfordrer med henblik på målsætningen om at opnå et indre energimarked i 2014 Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af EU-lovgivningen inden for energi og energieffektivitet og til at vedtage de relevante gennemførelsesforanstaltninger snarest, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge de nye nødvendige forslag for at nå disse mål;

| 27. | opfordrer til en hurtig revision af direktivet om nuklear sikkerhed med henblik på at styrke det, nemlig ved at tage højde for resultaterne af "stresstesterne", der gennemførtes i kølvandet på Fukushima-ulykken; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til en hurtig revision af direktivet om nuklear sikkerhed med henblik på at styrke det, nemlig ved at tage højde for resultaterne af "stresstesterne", der gennemførtes i kølvandet på Fukushima-ulykken;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til det syvende miljøhandlingsprogram og til en stærkt integreret biodiversitetsstrategi; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til det syvende miljøhandlingsprogram og til en stærkt integreret biodiversitetsstrategi;

| 29. | mener, at reformen af den fælles landbrugspolitik bør sikre, at den fælles landbrugspolitik er nøje afstemt efter Europa 2020-strategien, og at bæredygtighed får en central placering i den fælles landbrugspolitik for at sikre den europæiske fødevareproduktions levedygtighed på lang sigt og samtidig forbedre landbrugernes konkurrencedygtighed og innovationskapacitet, fremme udviklingen i landdistrikterne, fastholde mangfoldigheden af landbrugstyper og produktion og undgå bureaukrati; |
| --- | --- |

29.

mener, at reformen af den fælles landbrugspolitik bør sikre, at den fælles landbrugspolitik er nøje afstemt efter Europa 2020-strategien, og at bæredygtighed får en central placering i den fælles landbrugspolitik for at sikre den europæiske fødevareproduktions levedygtighed på lang sigt og samtidig forbedre landbrugernes konkurrencedygtighed og innovationskapacitet, fremme udviklingen i landdistrikterne, fastholde mangfoldigheden af landbrugstyper og produktion og undgå bureaukrati;

| 30. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere, hvordan systemet for tidlig varsling og reaktion og det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder fungerer med henblik på at imødegå eventuelle mangler; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere, hvordan systemet for tidlig varsling og reaktion og det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder fungerer med henblik på at imødegå eventuelle mangler;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag for at forhindre, at fødevarer fra klonede dyr og dyr, der nedstammer fra disse, kommer på markedet, og anmoder Kommissionen om at forelægge et nyt lovgivningsforslag om nye fødevarer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag for at forhindre, at fødevarer fra klonede dyr og dyr, der nedstammer fra disse, kommer på markedet, og anmoder Kommissionen om at forelægge et nyt lovgivningsforslag om nye fødevarer;

| 32. | beklager dybt forsinkelsen i TEN-T-retningslinjerne og forslagene til lufthavnspakken; glæder sig over hvidbogen om transportsektorens fremtid og opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at forelægge de lovgivningsforslag, som er forudset deri; mener, at vi stadig mangler at få skabt et integreret og interoperabelt europæisk jernbanemarked, og mener, at man bør prioritere en revision af TEN-T-retningslinjerne med henblik på at udvikle sammenhængende multimodale transportnetværk, som sikrer en effektiv samkøring af de forskellige former og interoperabilitet; opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag om jernbanesektoren og om en udvidelse af Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser på området for certificering og sikkerhed; insisterer på det presserende behov for bedre finansiering af TEN-T og bedre koordination via samhørighedsfondsmidlerne; |
| --- | --- |

32.

beklager dybt forsinkelsen i TEN-T-retningslinjerne og forslagene til lufthavnspakken; glæder sig over hvidbogen om transportsektorens fremtid og opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at forelægge de lovgivningsforslag, som er forudset deri; mener, at vi stadig mangler at få skabt et integreret og interoperabelt europæisk jernbanemarked, og mener, at man bør prioritere en revision af TEN-T-retningslinjerne med henblik på at udvikle sammenhængende multimodale transportnetværk, som sikrer en effektiv samkøring af de forskellige former og interoperabilitet; opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag om jernbanesektoren og om en udvidelse af Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser på området for certificering og sikkerhed; insisterer på det presserende behov for bedre finansiering af TEN-T og bedre koordination via samhørighedsfondsmidlerne;

| 33. | fastholder behovet for, at Kommissionen i 2012 forelægger et europæisk charter for passagerrettigheder inden for alle transportformer; |
| --- | --- |

33.

fastholder behovet for, at Kommissionen i 2012 forelægger et europæisk charter for passagerrettigheder inden for alle transportformer;

| 34. | insisterer på behovet for en fuldstændig gennemførelse af det fælles europæiske luftrum, herunder etableringen af de funktionelle luftrumsblokke og SESAR for at kunne imødekomme det fremtidige behov for luftrumskapacitet og sikkerhed; beklager, at det ikke har været muligt at sikre en gradvis ophævelse af begrænsninger for væsker, spray og gelé inden for transport af flypassagerer, hvilket stadig bør være en prioritet for Kommissionen; |
| --- | --- |

34.

insisterer på behovet for en fuldstændig gennemførelse af det fælles europæiske luftrum, herunder etableringen af de funktionelle luftrumsblokke og SESAR for at kunne imødekomme det fremtidige behov for luftrumskapacitet og sikkerhed; beklager, at det ikke har været muligt at sikre en gradvis ophævelse af begrænsninger for væsker, spray og gelé inden for transport af flypassagerer, hvilket stadig bør være en prioritet for Kommissionen;

| 35. | understreger behovet for en omfattende og ambitiøs reform af den fælles fiskeripolitik, der indebærer en afvisning af krav om renationalisering, og at den omfatter en integration af en økosystembaseret tilgang, en klart defineret undtagelse for småfiskeri, et nyt fremstød for den europæiske akvakultursektor og en betydelig indsats for bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri samt udsmid; er bekymret over, at Kommissionen måske ikke forelægger et nyt forslag til tekniske foranstaltninger inden 2013, når de eksisterende overgangsordninger udløber; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for en omfattende og ambitiøs reform af den fælles fiskeripolitik, der indebærer en afvisning af krav om renationalisering, og at den omfatter en integration af en økosystembaseret tilgang, en klart defineret undtagelse for småfiskeri, et nyt fremstød for den europæiske akvakultursektor og en betydelig indsats for bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri samt udsmid; er bekymret over, at Kommissionen måske ikke forelægger et nyt forslag til tekniske foranstaltninger inden 2013, når de eksisterende overgangsordninger udløber;

Inklusiv vækst

| 36. | glæder sig over flagskibsinitiativerne vedrørende nye kvalifikationer til nye job og platformen mod fattigdom, men mener, at der er for få forslag til retsakter inden for beskæftigelsesområdet og det sociale område; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en ny social strategi i tråd med de væsentligste fremskridt i Lissabontraktaten under hensyntagen til principperne om subsidiaritet og social dialog på områderne løn og pension og til, i overensstemmelse med artikel 153, stk. 5, i TEUF, at respektere medlemsstaternes og arbejdsmarkedsparternes kompetence på disse områder samt til at sikre processens demokratiske legitimitet gennem inddragelse af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over flagskibsinitiativerne vedrørende nye kvalifikationer til nye job og platformen mod fattigdom, men mener, at der er for få forslag til retsakter inden for beskæftigelsesområdet og det sociale område; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en ny social strategi i tråd med de væsentligste fremskridt i Lissabontraktaten under hensyntagen til principperne om subsidiaritet og social dialog på områderne løn og pension og til, i overensstemmelse med artikel 153, stk. 5, i TEUF, at respektere medlemsstaternes og arbejdsmarkedsparternes kompetence på disse områder samt til at sikre processens demokratiske legitimitet gennem inddragelse af Europa-Parlamentet;

| 37. | opfordrer til, at der skabes en stærk samhørighedspolitik i EU efter 2013 og til, at eksisterende fonde og programmer i forbindelse med forberedelsen af denne fremtidige samhørighedspolitik strømlines, at der sikres de nødvendige finansielle midler og at politikken bringes på linje med målene i Europa 2020-strategien, samtidig med at der skabes merværdi via synergier med andre interne politikker; forventer, at Kommissionen spiller en konstruktiv rolle som mægler i hele processen i forbindelse med vedtagelsen af lovgivning inden for samhørighedspolitikken og respekterer princippet om fælles beslutningstagning med henblik på at nå en aftale i lovgivningsproceduren så tidligt som muligt for at undgå uheldige forsinkelser og for effektivt at overvinde iboende startvanskeligheder, der måtte opstå i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikkens operationelle programmer for den næste programmeringsperiode; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til, at der skabes en stærk samhørighedspolitik i EU efter 2013 og til, at eksisterende fonde og programmer i forbindelse med forberedelsen af denne fremtidige samhørighedspolitik strømlines, at der sikres de nødvendige finansielle midler og at politikken bringes på linje med målene i Europa 2020-strategien, samtidig med at der skabes merværdi via synergier med andre interne politikker; forventer, at Kommissionen spiller en konstruktiv rolle som mægler i hele processen i forbindelse med vedtagelsen af lovgivning inden for samhørighedspolitikken og respekterer princippet om fælles beslutningstagning med henblik på at nå en aftale i lovgivningsproceduren så tidligt som muligt for at undgå uheldige forsinkelser og for effektivt at overvinde iboende startvanskeligheder, der måtte opstå i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikkens operationelle programmer for den næste programmeringsperiode;

| 38. | støtter initiativer, der sigter mod at forene arbejdsliv og familieliv og mener, at Kommissionen bør fremsætte lovforslag om de forskellige former for orlov - dvs. fædreorlov, adoptionsorlov og plejeorlov - og fastlægge en europæisk strategi baseret på bedste praksis i medlemsstaterne med henblik på at skabe betingelserne for at nå målene for beskæftigelsesfrekvensen i Europa 2020-strategien; bifalder Kommissionens initiativer med henblik på at udligne kønsbestemte lønforskelle men beklager, at denne forskel forsat er så stor en udfordring, og gentager sin anmodning om, at der udvises et stærkt engagement med hensyn til at tage fat på de mange årsager til lønforskellene mellem kvinder og mænd gennem en revision af den eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

38.

støtter initiativer, der sigter mod at forene arbejdsliv og familieliv og mener, at Kommissionen bør fremsætte lovforslag om de forskellige former for orlov - dvs. fædreorlov, adoptionsorlov og plejeorlov - og fastlægge en europæisk strategi baseret på bedste praksis i medlemsstaterne med henblik på at skabe betingelserne for at nå målene for beskæftigelsesfrekvensen i Europa 2020-strategien; bifalder Kommissionens initiativer med henblik på at udligne kønsbestemte lønforskelle men beklager, at denne forskel forsat er så stor en udfordring, og gentager sin anmodning om, at der udvises et stærkt engagement med hensyn til at tage fat på de mange årsager til lønforskellene mellem kvinder og mænd gennem en revision af den eksisterende lovgivning;

| 39. | beklager, at Kommissionen stadig ikke har forelagt et lovgivningsmæssigt forslag om bekæmpelse af vold mod kvinder inden for rammerne af en sammenhængende strategi med en tilstrækkelig harmonisering af straffe; |
| --- | --- |

39.

beklager, at Kommissionen stadig ikke har forelagt et lovgivningsmæssigt forslag om bekæmpelse af vold mod kvinder inden for rammerne af en sammenhængende strategi med en tilstrækkelig harmonisering af straffe;

| 40. | beklager manglen på forslag og initiativer inden for området folkesundhed og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag om lægemidler til avanceret terapi; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt i 2012 at revidere direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener; understreger, at nye faktorer og data peger på, at der er behov for en ændring, og opfordrer derfor Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge en ændringsretsakt, samtidig med at den overvejer en udvidelse af anvendelsesområdet for dette direktiv for at mindske risici fra reproduktionstoksiske stoffer og deres tilstedeværelse i produkter, og for at beskytte sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen for de europæiske arbejdstagere; |
| --- | --- |

40.

beklager manglen på forslag og initiativer inden for området folkesundhed og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag om lægemidler til avanceret terapi; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt i 2012 at revidere direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener; understreger, at nye faktorer og data peger på, at der er behov for en ændring, og opfordrer derfor Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge en ændringsretsakt, samtidig med at den overvejer en udvidelse af anvendelsesområdet for dette direktiv for at mindske risici fra reproduktionstoksiske stoffer og deres tilstedeværelse i produkter, og for at beskytte sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen for de europæiske arbejdstagere;

| 41. | understreger, at der bør lægges vægt på de nye flerårige programmer inden for uddannelse, kultur, audiovisuelle medier, ungdom, sport og medborgerskab, som er nøglen til Europa 2020-strategiens succes, og at den multikulturelle og sproglige mangfoldighed i EU bør bevares, da den er en stærk drivkraft for den sociale samhørighed og for integrationen; mener, at der skal vedtages aktioner og foranstaltninger på grundlag af en hensigtsmæssig og effektiv bevillingsramme for at sikre, at disse veletablerede programmer kan fortsætte med at opfylde den europæiske offentligheds behov efter 2013; |
| --- | --- |

41.

understreger, at der bør lægges vægt på de nye flerårige programmer inden for uddannelse, kultur, audiovisuelle medier, ungdom, sport og medborgerskab, som er nøglen til Europa 2020-strategiens succes, og at den multikulturelle og sproglige mangfoldighed i EU bør bevares, da den er en stærk drivkraft for den sociale samhørighed og for integrationen; mener, at der skal vedtages aktioner og foranstaltninger på grundlag af en hensigtsmæssig og effektiv bevillingsramme for at sikre, at disse veletablerede programmer kan fortsætte med at opfylde den europæiske offentligheds behov efter 2013;

Udnyttelse af vækstpotentialet i det indre marked

| 42. | opfordrer Kommissionen til at være mere systematisk med hensyn til anvendelsen af SMV-testen, som ikke er blevet anvendt korrekt og konsekvent i forbindelse med alle nye lovforslag, især ikke på nationalt niveau; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte minimumsstandarder og krav, der er baseret på bedste praksis, for anvendelse af SMV-testen på EU-plan og nationalt plan; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til at være mere systematisk med hensyn til anvendelsen af SMV-testen, som ikke er blevet anvendt korrekt og konsekvent i forbindelse med alle nye lovforslag, især ikke på nationalt niveau; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte minimumsstandarder og krav, der er baseret på bedste praksis, for anvendelse af SMV-testen på EU-plan og nationalt plan;

| 43. | gentager sin støtte til akten for det indre marked, men opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et forslag til modernisering af procedurerne for offentlige indkøb for ordregivende myndigheder og SMV, herunder en forbedring af leve- og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

43.

gentager sin støtte til akten for det indre marked, men opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et forslag til modernisering af procedurerne for offentlige indkøb for ordregivende myndigheder og SMV, herunder en forbedring af leve- og arbejdsvilkår;

| 44. | bifalder Kommissionens forslag i dens arbejdsprogram for 2012 om at gennemgå forbrugerpolitikken og den lovgivningsmæssige strategi og integrere initiativer i alle Kommissionens relevante tjenester; bemærker navnlig behovet for at sikre, at forbrugere i hele EU kan nyde godt af den fuldstændige beskyttelse, der følger af central lovgivning, såsom direktiverne om urimelig handelspraksis og forbrugerkredit; |
| --- | --- |

44.

bifalder Kommissionens forslag i dens arbejdsprogram for 2012 om at gennemgå forbrugerpolitikken og den lovgivningsmæssige strategi og integrere initiativer i alle Kommissionens relevante tjenester; bemærker navnlig behovet for at sikre, at forbrugere i hele EU kan nyde godt af den fuldstændige beskyttelse, der følger af central lovgivning, såsom direktiverne om urimelig handelspraksis og forbrugerkredit;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at lancere en ambitiøs reform af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer med henblik på at fremme reel mobilitet blandt arbejdstagerne i EU ved at forenkle procedurerne for automatisk anerkendelse og samtidig respektere patientsikkerheden, øge nyuddannede akademikeres mobilitet og gennemgå visse regulerede erhverv eller dele deraf; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at lancere en ambitiøs reform af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer med henblik på at fremme reel mobilitet blandt arbejdstagerne i EU ved at forenkle procedurerne for automatisk anerkendelse og samtidig respektere patientsikkerheden, øge nyuddannede akademikeres mobilitet og gennemgå visse regulerede erhverv eller dele deraf;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at levere et program om "retfærdighed for vækst", der forbedrer adgangen til domstolene for virksomheder og forbrugere, og anmoder derfor Kommissionen om som en prioritet at fremsætte et forslag om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område som bebudet; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at levere et program om "retfærdighed for vækst", der forbedrer adgangen til domstolene for virksomheder og forbrugere, og anmoder derfor Kommissionen om som en prioritet at fremsætte et forslag om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område som bebudet;

GENNEMFØRELSE AF DAGSORDENEN FOR BORGERNE: FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED

| 47. | beklager fraværet af et forslag til retsakt om øget solidaritet mellem EU-landene på asylområdet og bemærker, at arbejdet med en asylpakke bør fortsætte med henblik på at etablere en fælles europæisk asylordning, som garanterer et højt beskyttelsesniveau og fuld respekt for grundlæggende rettigheder, og som forebygger, at asyllovgivningen udnyttes til andre formål; |
| --- | --- |

47.

beklager fraværet af et forslag til retsakt om øget solidaritet mellem EU-landene på asylområdet og bemærker, at arbejdet med en asylpakke bør fortsætte med henblik på at etablere en fælles europæisk asylordning, som garanterer et højt beskyttelsesniveau og fuld respekt for grundlæggende rettigheder, og som forebygger, at asyllovgivningen udnyttes til andre formål;

| 48. | er bekymret over, at det ikke er lykkedes at gennemføre det eksisterende regelværk for asylområdet korrekt (Dublinforordningen, Eurodacforordningen, direktivet om modtagelsesforhold og aerkendelsesdirektivet til beskyttelse af asylansøgere), hvilket betyder, at fælles europæiske standarder ikke er garanterede, og dermed også at solidaritetsfølelsen undergraves; |
| --- | --- |

48.

er bekymret over, at det ikke er lykkedes at gennemføre det eksisterende regelværk for asylområdet korrekt (Dublinforordningen, Eurodacforordningen, direktivet om modtagelsesforhold og aerkendelsesdirektivet til beskyttelse af asylansøgere), hvilket betyder, at fælles europæiske standarder ikke er garanterede, og dermed også at solidaritetsfølelsen undergraves;

| 49. | noterer sig Kommissionens pakke om ofres rettigheder og anser det for meget vigtigt at øge støtten til ofre for terrorisme og forbrydelser i EU og styrke deres rettigheder; |
| --- | --- |

49.

noterer sig Kommissionens pakke om ofres rettigheder og anser det for meget vigtigt at øge støtten til ofre for terrorisme og forbrydelser i EU og styrke deres rettigheder;

| 50. | opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at Schengen-reglerne fuldt ud respekteres, og at ethvert forslag fra Kommissionen bør behandles med anvendelse af den europæiske metode; erkender nødvendigheden af intelligente ydre grænser og behovet for en bedre forvaltning af dem og for en effektiv og troværdig politik for de ydre grænser; mener, at kontrollen af adgangen til EU's territorium er en af de vigtigste opgaver for et område uden indre grænser, at grænsekontrollen ved EU's ydre grænser hele tiden skal forbedres for at modvirke nye indvandrings- og sikkerhedsrisici, og at det derfor er nødvendigt at indføre en afbalanceret visumpolitik; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at afslutte etableringen af SIS II-systemet, VIS og Eurodac samt det nye it-agentur; minder om, at den effektive og integrerede forvaltning af EU’s ydre og indre grænser og en visumpolitik er nært forbundet med hinanden og et væsentligt redskab for migrations- og asylpolitikken, herunder for mobiliteten og for at undgå misbrug; beklager, at SIS II stadig ikke er operationelt, og anmoder Kommissionen om at øge indsatsen for at få systemet på plads og vil fortsat nøje overvåge bevillingerne dertil fra EU-budgettet; |
| --- | --- |

50.

opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at Schengen-reglerne fuldt ud respekteres, og at ethvert forslag fra Kommissionen bør behandles med anvendelse af den europæiske metode; erkender nødvendigheden af intelligente ydre grænser og behovet for en bedre forvaltning af dem og for en effektiv og troværdig politik for de ydre grænser; mener, at kontrollen af adgangen til EU's territorium er en af de vigtigste opgaver for et område uden indre grænser, at grænsekontrollen ved EU's ydre grænser hele tiden skal forbedres for at modvirke nye indvandrings- og sikkerhedsrisici, og at det derfor er nødvendigt at indføre en afbalanceret visumpolitik; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at afslutte etableringen af SIS II-systemet, VIS og Eurodac samt det nye it-agentur; minder om, at den effektive og integrerede forvaltning af EU’s ydre og indre grænser og en visumpolitik er nært forbundet med hinanden og et væsentligt redskab for migrations- og asylpolitikken, herunder for mobiliteten og for at undgå misbrug; beklager, at SIS II stadig ikke er operationelt, og anmoder Kommissionen om at øge indsatsen for at få systemet på plads og vil fortsat nøje overvåge bevillingerne dertil fra EU-budgettet;

| 51. | ser positivt på en ændring af Sirenehåndbogen, der er en ajourføring af den fælles praktiske håndbog for grænsevagter, på en yderligere udvikling af et europæisk grænsekontrolsystem (Eurosur) og på indførelsen af en ordning med europæiske grænsevagter i overensstemmelse med Stockholmprogrammet; |
| --- | --- |

51.

ser positivt på en ændring af Sirenehåndbogen, der er en ajourføring af den fælles praktiske håndbog for grænsevagter, på en yderligere udvikling af et europæisk grænsekontrolsystem (Eurosur) og på indførelsen af en ordning med europæiske grænsevagter i overensstemmelse med Stockholmprogrammet;

| 52. | glæder sig over Kommissionen initiativ til yderligere at afklare, under hvilke betingelser medlemsstaternes myndigheder kan gennemføre grænsekontrolaktiviteter, dele operationelle oplysninger og samarbejde med hinanden og med Frontex; er enig i, at Frontex kommer til at spille en vigtig rolle i forvaltningen af grænsekontrollen, og glæder sig over aftalen om ændring af den lovgivningsmæssige ramme med henblik på at gøre den mere effektiv, for så vidt angår den operationelle kapacitet ved de yde grænser; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over Kommissionen initiativ til yderligere at afklare, under hvilke betingelser medlemsstaternes myndigheder kan gennemføre grænsekontrolaktiviteter, dele operationelle oplysninger og samarbejde med hinanden og med Frontex; er enig i, at Frontex kommer til at spille en vigtig rolle i forvaltningen af grænsekontrollen, og glæder sig over aftalen om ændring af den lovgivningsmæssige ramme med henblik på at gøre den mere effektiv, for så vidt angår den operationelle kapacitet ved de yde grænser;

| 53. | er overbevist om, at de kommende forslag om en revision af direktiv 95/46/EF og af direktivet om lagring af data bør være ambitiøse og gå videre end den utilstrækkelige beskyttelse, der ydes gennem rammeafgørelsen om databeskyttelse i den forhenværende tredje søjle; understreger betydningen af, at der tages fat på vigtige områder som cyberssikkerhed og privatlivets fred i forbindelse med cloud computing og "tingenes internet"; understreger, at databeskyttelsen også bør være ambitiøs i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme; opfordrer Kommissionen til at overholde EU’s regler om databeskyttelse under forhandlinger med tredjelande og understreger, at Parlamentet omhyggeligt vil undersøge alle forslag, herunder EU-PNR og en EU-ordning for udtræk af økonomiske data samt EU-PNR-aftaler med tredjelande (jf. de igangværende forhandlinger med USA, Canada og Australien), med hensyn til disse aftalers overholdelse af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

53.

er overbevist om, at de kommende forslag om en revision af direktiv 95/46/EF og af direktivet om lagring af data bør være ambitiøse og gå videre end den utilstrækkelige beskyttelse, der ydes gennem rammeafgørelsen om databeskyttelse i den forhenværende tredje søjle; understreger betydningen af, at der tages fat på vigtige områder som cyberssikkerhed og privatlivets fred i forbindelse med cloud computing og "tingenes internet"; understreger, at databeskyttelsen også bør være ambitiøs i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme; opfordrer Kommissionen til at overholde EU’s regler om databeskyttelse under forhandlinger med tredjelande og understreger, at Parlamentet omhyggeligt vil undersøge alle forslag, herunder EU-PNR og en EU-ordning for udtræk af økonomiske data samt EU-PNR-aftaler med tredjelande (jf. de igangværende forhandlinger med USA, Canada og Australien), med hensyn til disse aftalers overholdelse af grundlæggende rettigheder;

EUROPA I VERDEN: STØRRE VÆGT PÅ DEN INTERNATIONALE SCENE

| 54. | understreger, at de værdier, principper og forpligtelser, hvorpå EU er bygget, bør være de centrale styrende principper for en fælles udenrigspolitik; understreger, at Kommissionen skal samarbejde fuldt ud med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, ikke kun om udvidelse af EU, udvikling, handel og humanitær bistand, men også om eksterne aspekter af interne politikker, der sikrer større politisk sammenhæng i EU’s indsats, navnlig mellem handelspolitik og erhvervspolitik med henblik på at udnytte handel som et reelt instrument til at skabe vækst og arbejdspladser i Europa; understreger den betydning, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen har for at etablere en sammenhængende og fælles udenrigspolitik; |
| --- | --- |

54.

understreger, at de værdier, principper og forpligtelser, hvorpå EU er bygget, bør være de centrale styrende principper for en fælles udenrigspolitik; understreger, at Kommissionen skal samarbejde fuldt ud med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, ikke kun om udvidelse af EU, udvikling, handel og humanitær bistand, men også om eksterne aspekter af interne politikker, der sikrer større politisk sammenhæng i EU’s indsats, navnlig mellem handelspolitik og erhvervspolitik med henblik på at udnytte handel som et reelt instrument til at skabe vækst og arbejdspladser i Europa; understreger den betydning, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen har for at etablere en sammenhængende og fælles udenrigspolitik;

| 55. | anmoder om styrket europæisk militær kapacitet via en sammenlægning af ressourcerne med henblik på at øge EU’s evne til at reagere hurtigt og effektivt på eksterne kriser og styrke den transatlantiske sikkerhed; |
| --- | --- |

55.

anmoder om styrket europæisk militær kapacitet via en sammenlægning af ressourcerne med henblik på at øge EU’s evne til at reagere hurtigt og effektivt på eksterne kriser og styrke den transatlantiske sikkerhed;

Den europæiske naboskabspolitik

| 56. | understreger, at revisionen af instrumenterne for ekstern finansiel bistand bør betragtes som en lejlighed til at styrke EU’ eksterne politikker, navnlig i forbindelse med den aktuelle omstillingsproces til demokrati i den sydlige naboskabsregion; opfordrer til større fleksibilitet og hurtighed i udbetalingen af finansiel bistand til støtteberettigede lande i krisesituationer; understreger nødvendigheden af, at Kommissionen styrker modtagerlandenes kapacitet til at påtage sig ejerskab af bistanden og således maksimere dens virkning; anmoder Kommissionen om at bygge på erfaringerne fra den tidligere generation af instrumenter for ekstern finansiel bistand og tackle de betænkeligheder, Revisionsretten har givet udtryk for; |
| --- | --- |

56.

understreger, at revisionen af instrumenterne for ekstern finansiel bistand bør betragtes som en lejlighed til at styrke EU’ eksterne politikker, navnlig i forbindelse med den aktuelle omstillingsproces til demokrati i den sydlige naboskabsregion; opfordrer til større fleksibilitet og hurtighed i udbetalingen af finansiel bistand til støtteberettigede lande i krisesituationer; understreger nødvendigheden af, at Kommissionen styrker modtagerlandenes kapacitet til at påtage sig ejerskab af bistanden og således maksimere dens virkning; anmoder Kommissionen om at bygge på erfaringerne fra den tidligere generation af instrumenter for ekstern finansiel bistand og tackle de betænkeligheder, Revisionsretten har givet udtryk for;

| 57. | glæder sig over Kommissionens evaluering af den europæiske naboskabspolitik og forventer konkrete forslag til, hvordan de to multilaterale dimensioner af ENP kan udvikles yderligere, idet opmærksomheden især henledes på de arabiske lande, som stræber efter demokrati; understreger, at der er behov for ny fremdrift; glæder sig over de forslag, der fremsættes i Kommissionens meddelelse fra maj 2011 om ENP-evalueringen, og opfordrer til, at der hurtigt gennemføres konkrete foranstaltninger til at genoptage forbindelserne med EU’s nære naboer; understreger, at EU’s tilsagn om tættere forbindelser med dets naboer skal bestå af en kombination af øget finansiel bistand, forstærket støtte til demokratisering, markedsadgang og forbedret mobilitet; anmoder om en revision af Middelhavsunionen på grundlag af en evaluering af de nuværende mangler og i betragtning af den seneste tids begivenheder i forbindelse med det arabiske forår; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over Kommissionens evaluering af den europæiske naboskabspolitik og forventer konkrete forslag til, hvordan de to multilaterale dimensioner af ENP kan udvikles yderligere, idet opmærksomheden især henledes på de arabiske lande, som stræber efter demokrati; understreger, at der er behov for ny fremdrift; glæder sig over de forslag, der fremsættes i Kommissionens meddelelse fra maj 2011 om ENP-evalueringen, og opfordrer til, at der hurtigt gennemføres konkrete foranstaltninger til at genoptage forbindelserne med EU’s nære naboer; understreger, at EU’s tilsagn om tættere forbindelser med dets naboer skal bestå af en kombination af øget finansiel bistand, forstærket støtte til demokratisering, markedsadgang og forbedret mobilitet; anmoder om en revision af Middelhavsunionen på grundlag af en evaluering af de nuværende mangler og i betragtning af den seneste tids begivenheder i forbindelse med det arabiske forår;

EU-udvidelse

| 58. | forventer, at Kommissionen fortsætter sit arbejde i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne; understreger, at der efter den vellykkede afslutning på forhandlingerne med Kroatien bør fortsættes med forberedelse af forhandlinger med andre kandidatlande på Vestbalkan, men understreger samtidig, at disse lande skal træffe alle foranstaltninger til fuldstændig og streng overholdelse af alle Københavnskriterierne; mener endvidere, at der i særlig grad bør sættes fokus på situationen i Bosnien-Hercegovina og på indsatsen for at finde en løsning på navnestriden vedrørende Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien; håber, at de igangværende drøftelser om Cypern fører til en sammenhængende løsning, og forventer, at Tyrkiet bidrager til denne proces ved at opfylde sine forpligtelser i henhold til Ankaraprotokollen; |
| --- | --- |

58.

forventer, at Kommissionen fortsætter sit arbejde i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne; understreger, at der efter den vellykkede afslutning på forhandlingerne med Kroatien bør fortsættes med forberedelse af forhandlinger med andre kandidatlande på Vestbalkan, men understreger samtidig, at disse lande skal træffe alle foranstaltninger til fuldstændig og streng overholdelse af alle Københavnskriterierne; mener endvidere, at der i særlig grad bør sættes fokus på situationen i Bosnien-Hercegovina og på indsatsen for at finde en løsning på navnestriden vedrørende Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien; håber, at de igangværende drøftelser om Cypern fører til en sammenhængende løsning, og forventer, at Tyrkiet bidrager til denne proces ved at opfylde sine forpligtelser i henhold til Ankaraprotokollen;

| 59. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med Kosovo med henblik på hurtigst muligt at fastlægge en køreplan for visumliberalisering, da Kosovo er den eneste del af det vestlige Balkan, der har en visumordning med EU; hilser i denne sammenhæng den nylige aftale mellem Serbien og Kosovo velkommen; |
| --- | --- |

59.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med Kosovo med henblik på hurtigst muligt at fastlægge en køreplan for visumliberalisering, da Kosovo er den eneste del af det vestlige Balkan, der har en visumordning med EU; hilser i denne sammenhæng den nylige aftale mellem Serbien og Kosovo velkommen;

En sammenhængende handelspolitik

| 60. | støtter Kommissionens indsats i alle igangværende bilaterale og regionale handelsforhandlinger for at opnå et positivt resultat i form af omfattende og velafbalancerede handelsaftaler i 2012, hvilket i væsentlig grad vil forbedre EU’s handelsperspektiver og mulighederne for EU’s virksomheder på verdensplan; mener ikke desto mindre, at der er behov for en varig indsats fra EU’s side for at kunne udnytte det vindue af muligheder, som blev åbnet i 2011 under Doharundens multilaterale forhandlinger, der bør bane vejen for verdensøkonomisk stabilitet; |
| --- | --- |

60.

støtter Kommissionens indsats i alle igangværende bilaterale og regionale handelsforhandlinger for at opnå et positivt resultat i form af omfattende og velafbalancerede handelsaftaler i 2012, hvilket i væsentlig grad vil forbedre EU’s handelsperspektiver og mulighederne for EU’s virksomheder på verdensplan; mener ikke desto mindre, at der er behov for en varig indsats fra EU’s side for at kunne udnytte det vindue af muligheder, som blev åbnet i 2011 under Doharundens multilaterale forhandlinger, der bør bane vejen for verdensøkonomisk stabilitet;

| 61. | mener, at EU bør styrke sine handelsforbindelser med de andre store økonomiske og politiske aktører i verden, navnlig USA, Kina, Rusland, Indien, Japan og BRIC-landene, ved at anvende de eksisterende midler og instrumenter til samarbejde og udvide disse, hvor det er muligt; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet i højere grad inddrages i igangværende forhandlinger og i fastlæggelsen af forhandlingsmandater til investeringsaftaler; opfordrer Kommissionen til at afslutte de igangværende forhandlinger om bilaterale og regionale frihandelsaftaler og forelægge forslag om dertil hørende effektive forordninger om beskyttelsesforanstaltninger; bemærker, at disse skal betragtes som en supplerende strategi og ikke som et alternativ til den multilaterale ramme; |
| --- | --- |

61.

mener, at EU bør styrke sine handelsforbindelser med de andre store økonomiske og politiske aktører i verden, navnlig USA, Kina, Rusland, Indien, Japan og BRIC-landene, ved at anvende de eksisterende midler og instrumenter til samarbejde og udvide disse, hvor det er muligt; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet i højere grad inddrages i igangværende forhandlinger og i fastlæggelsen af forhandlingsmandater til investeringsaftaler; opfordrer Kommissionen til at afslutte de igangværende forhandlinger om bilaterale og regionale frihandelsaftaler og forelægge forslag om dertil hørende effektive forordninger om beskyttelsesforanstaltninger; bemærker, at disse skal betragtes som en supplerende strategi og ikke som et alternativ til den multilaterale ramme;

| 62. | mener, at udryddelsen af handels- og investeringsbarrierer på verdensplan fortsat er et centralt spørgsmål og et afgørende element i EU’s verdenshandelsstrategi; bemærker i denne forbindelse, at Kommissionens nylige 2011-rapport om hindringer for handel og investering viser, at der er betydelige og ubegrundede hindringer i vores forbindelser med strategiske partnere, som begrænser markedsadgangen til de største tredjelande; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at være fokuseret og stædig, når den forfølger denne dagsorden, og til fortsat at kæmpe imod ubegrundede protektionistiske foranstaltninger, samtidig med at det sikres, at handelspolitikken bliver ved med at være et redskab til jobskabelse i og uden for Europa; opfordrer Kommissionen til at gøre sig yderligere bestræbelser på at identificere og i stigende grad udrydde ikke-toldmæssige hindringer for transatlantisk handel og investering, navnlig hvad angår gensidig anerkendelse og standardisering, og gøre bedst mulig brug af Det Transatlantiske Økonomiske Råd som middel til at få skabt et transatlantisk marked senest i 2015; |
| --- | --- |

62.

mener, at udryddelsen af handels- og investeringsbarrierer på verdensplan fortsat er et centralt spørgsmål og et afgørende element i EU’s verdenshandelsstrategi; bemærker i denne forbindelse, at Kommissionens nylige 2011-rapport om hindringer for handel og investering viser, at der er betydelige og ubegrundede hindringer i vores forbindelser med strategiske partnere, som begrænser markedsadgangen til de største tredjelande; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at være fokuseret og stædig, når den forfølger denne dagsorden, og til fortsat at kæmpe imod ubegrundede protektionistiske foranstaltninger, samtidig med at det sikres, at handelspolitikken bliver ved med at være et redskab til jobskabelse i og uden for Europa; opfordrer Kommissionen til at gøre sig yderligere bestræbelser på at identificere og i stigende grad udrydde ikke-toldmæssige hindringer for transatlantisk handel og investering, navnlig hvad angår gensidig anerkendelse og standardisering, og gøre bedst mulig brug af Det Transatlantiske Økonomiske Råd som middel til at få skabt et transatlantisk marked senest i 2015;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til, at der i alle handelsaftaler indsættes bindende bestemmelser om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder som beskrevet i adskillige initiativbetænkninger vedtaget i 2010; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde til, at der i alle handelsaftaler indsættes bindende bestemmelser om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder som beskrevet i adskillige initiativbetænkninger vedtaget i 2010;

Udviklingspolitikker og humanitær bistand

| 64. | anmoder om, at Kommissionen forelægger et initiativ i 2012 om innovativ finansiering af officiel udviklingsbistand (ODA), med henblik på at opfylde forpligtelserne i forbindelse med 2015-målene; efterlyser endvidere lovforslag til yderligere imødegåelse af skattely, illegale kapitalstrømme og misbrug af prisoverførsler som opfølgning på meddelelsen om fremme af god politik og forvaltning på skatteområdet; |
| --- | --- |

64.

anmoder om, at Kommissionen forelægger et initiativ i 2012 om innovativ finansiering af officiel udviklingsbistand (ODA), med henblik på at opfylde forpligtelserne i forbindelse med 2015-målene; efterlyser endvidere lovforslag til yderligere imødegåelse af skattely, illegale kapitalstrømme og misbrug af prisoverførsler som opfølgning på meddelelsen om fremme af god politik og forvaltning på skatteområdet;

| 65. | anmoder Kommissionen om, at forelægge en meddelelse med konkrete forslag til opbygning af en effektiv forbindelse mellem humanitær bistand og udvikling, som skal være tilstrækkeligt fleksibel til at muliggøre sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) i overgangssituationer; støtter udvidelsen af skolemadsordninger, således at de omfatter alle børn i områder, hvor sult er udbredt, med anvendelse af lokalt producerede fødevarer samt afskaffelsen af brugerbetaling for grundskoler og basissundhedsydelser, som i fornødent omfang kompenseres ved hjælp af øget donorbistand; |
| --- | --- |

65.

anmoder Kommissionen om, at forelægge en meddelelse med konkrete forslag til opbygning af en effektiv forbindelse mellem humanitær bistand og udvikling, som skal være tilstrækkeligt fleksibel til at muliggøre sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) i overgangssituationer; støtter udvidelsen af skolemadsordninger, således at de omfatter alle børn i områder, hvor sult er udbredt, med anvendelse af lokalt producerede fødevarer samt afskaffelsen af brugerbetaling for grundskoler og basissundhedsydelser, som i fornødent omfang kompenseres ved hjælp af øget donorbistand;

| 66. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsmæssigt initiativ til at få gjort udvindingsindustrierne mere gennemsigtige ved hjælp af retligt bindende tiltag på EU-plan for at give udviklingslandene adgang til de indtægter, der genereres gennem deres naturressourcer, og dermed bidrage til at løfte deres samfund ud af fattigdom; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsmæssigt initiativ til at få gjort udvindingsindustrierne mere gennemsigtige ved hjælp af retligt bindende tiltag på EU-plan for at give udviklingslandene adgang til de indtægter, der genereres gennem deres naturressourcer, og dermed bidrage til at løfte deres samfund ud af fattigdom;

*

* *

| 67. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

67.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0297.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0331.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/120

---

Onsdag den 6. juli 2011Lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertil

P7_TA(2011)0328

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om EU-lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertil - gennemførelse og perspektiver (2010/2249(INI))

2013/C 33 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse af 16. juli 2010 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "TSE-køreplan 2: Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015" (KOM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse af 16. juli 2010 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "TSE-køreplan 2: Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015" (KOM(2010)0384),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet af 25. august 2010 om den offentlige kontrol i almindelighed i medlemsstaterne af fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd samt plantesundhed (KOM(2010)0441), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet af 25. august 2010 om den offentlige kontrol i almindelighed i medlemsstaterne af fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd samt plantesundhed (KOM(2010)0441),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 2. december 2010 om behovet for og anvendelsen af maskinsepareret kød i Den Europæiske Union i fremtiden, herunder politikken for oplysning af forbrugerne (KOM(2010)0704), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 2. december 2010 om behovet for og anvendelsen af maskinsepareret kød i Den Europæiske Union i fremtiden, herunder politikken for oplysning af forbrugerne (KOM(2010)0704),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2) og rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om erfaringerne med anvendelsen af hygiejneforordningerne (KOM(2009)0403), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2) og rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om erfaringerne med anvendelsen af hygiejneforordningerne (KOM(2009)0403),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (4) og rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af denne forordning (KOM(2009)0334), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (4) og rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af denne forordning (KOM(2009)0334),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF af 17. november 2003 om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 92/117/EØF (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF af 17. november 2003 om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 92/117/EØF (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem? (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem? (8),

| — | der henviser til Kommissionens beslutning om ændring af beslutning 2009/719/EF om tilladelse til, at visse medlemsstater reviderer deres årlige BSE-overvågningsprogrammer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning om ændring af beslutning 2009/719/EF om tilladelse til, at visse medlemsstater reviderer deres årlige BSE-overvågningsprogrammer,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. oktober 2010 om ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 16. juli 2010 med titlen "TSE-køreplan 2: Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015", |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. oktober 2010 om ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 16. juli 2010 med titlen "TSE-køreplan 2: Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015",

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0195/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0195/2011),

| A. | der henviser til, at forekomsten af BSE i Den Europæiske Union havde nået epidemiske højder i midten af 1990'erne, hvilket førte til indførelsen af en række foranstaltninger med henblik på udryddelse af BSE og andre former for TSE, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forekomsten af BSE i Den Europæiske Union havde nået epidemiske højder i midten af 1990'erne, hvilket førte til indførelsen af en række foranstaltninger med henblik på udryddelse af BSE og andre former for TSE,

| B. | der henviser til, at antallet af positive BSE-tilfælde i EU er faldet fra 2 167 tilfælde i 2001 til 67 tilfælde i 2009; i lyset af det faldende antal tilfælde kan den lovgivning, der gennemførtes i løbet af denne periode, anses for at have medvirket til udryddelsen af BSE og andre former for TSE i EU, og den faldende epidemiologiske udvikling bør ledsages af en ændring af de lovgivningsmæssige bestemmelser, således at de svarer til den aktuelle risikosituation, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at antallet af positive BSE-tilfælde i EU er faldet fra 2 167 tilfælde i 2001 til 67 tilfælde i 2009; i lyset af det faldende antal tilfælde kan den lovgivning, der gennemførtes i løbet af denne periode, anses for at have medvirket til udryddelsen af BSE og andre former for TSE i EU, og den faldende epidemiologiske udvikling bør ledsages af en ændring af de lovgivningsmæssige bestemmelser, således at de svarer til den aktuelle risikosituation,

| C. | der henviser til, at lovgivningen om TSE på baggrund af det fortsat faldende antal BSE-tilfælde, er blevet ændret i de seneste år, og at der bør overvejes fremtidige ændringer, men med sikring og opretholdelse af den høje grad af dyre- og folkesundhed i Den Europæiske Union; der henviser til, at disse ændringer kunne omfatte foranstaltninger vedrørende fjernelse af SRM og en revision af bestemmelserne om det totale foderforbud, udryddelse af scrapie, kohortenedslagninger og overvågning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at lovgivningen om TSE på baggrund af det fortsat faldende antal BSE-tilfælde, er blevet ændret i de seneste år, og at der bør overvejes fremtidige ændringer, men med sikring og opretholdelse af den høje grad af dyre- og folkesundhed i Den Europæiske Union; der henviser til, at disse ændringer kunne omfatte foranstaltninger vedrørende fjernelse af SRM og en revision af bestemmelserne om det totale foderforbud, udryddelse af scrapie, kohortenedslagninger og overvågning,

| D. | der henviser til, at det er helt nødvendig at øge den indenlandske produktion af proteinafgrøder for at mindske afhængigheden af import af soya og andre proteinkilder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er helt nødvendig at øge den indenlandske produktion af proteinafgrøder for at mindske afhængigheden af import af soya og andre proteinkilder,

Generelle bemærkninger

| 1. | glæder sig over Kommissionens TSE køreplan 2 - Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier og dens forslag til visse ændringer af det eksisterende TSE lovgivningssæt i Den Europæiske Union; understreger dog, at visse bestemmelser skal vurderеs grundigt og kun vil blive støttet under visse betingelser; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens TSE køreplan 2 - Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier og dens forslag til visse ændringer af det eksisterende TSE lovgivningssæt i Den Europæiske Union; understreger dog, at visse bestemmelser skal vurderеs grundigt og kun vil blive støttet under visse betingelser;

| 2. | understreger betydningen af at sikre, at det betydelige fald i antallet af BSE-tilfælde i Den Europæiske Union ikke fører til mindre strenge TSE-foranstaltninger eller til en lempelse af den strenge kontrol- og overvågningsmekanisme i EU; noterer sig tidligere og nuværende TSE lovgivnings bidrag til udryddelse af TSE i EU; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af at sikre, at det betydelige fald i antallet af BSE-tilfælde i Den Europæiske Union ikke fører til mindre strenge TSE-foranstaltninger eller til en lempelse af den strenge kontrol- og overvågningsmekanisme i EU; noterer sig tidligere og nuværende TSE lovgivnings bidrag til udryddelse af TSE i EU;

BSE-overvågning

| 3. | noterer sig forhøjelsen af aldersgrænsen for TSE-test af kvæg på over 72 måneder i 22 medlemsstater, som blev indført med Kommissionens ovennævnte beslutning om ændring af beslutning 2009/719/EF om tilladelse til, at visse medlemsstater reviderer deres årlige BSE-overvågningsprogrammer; |
| --- | --- |

3.

noterer sig forhøjelsen af aldersgrænsen for TSE-test af kvæg på over 72 måneder i 22 medlemsstater, som blev indført med Kommissionens ovennævnte beslutning om ændring af beslutning 2009/719/EF om tilladelse til, at visse medlemsstater reviderer deres årlige BSE-overvågningsprogrammer;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til kun at forhøje aldersgrænserne i de resterende medlemsstater, hvis dette understøttes af velfunderede risikovurderinger for ikke at bringe det høje niveau af dyresundhed og forbrugerbeskyttelse i fare; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen til kun at forhøje aldersgrænserne i de resterende medlemsstater, hvis dette understøttes af velfunderede risikovurderinger for ikke at bringe det høje niveau af dyresundhed og forbrugerbeskyttelse i fare;

| 5. | understreger, at overvågningsmekanismen er et vigtigt instrument i overvågningen af TSE i EU, og udtrykker bekymring over en yderligere forhøjelse af aldersgrænsen for testning af kvæg, især for de stikprøvekontroller, der skal styre BSE-overvågningssystemet for kvæg fra januar 2013; opfordrer Kommissionen til at underrette Parlamentet om fremskridt og nye konklusioner vedrørende omfanget af stikprøver; |
| --- | --- |

5.

understreger, at overvågningsmekanismen er et vigtigt instrument i overvågningen af TSE i EU, og udtrykker bekymring over en yderligere forhøjelse af aldersgrænsen for testning af kvæg, især for de stikprøvekontroller, der skal styre BSE-overvågningssystemet for kvæg fra januar 2013; opfordrer Kommissionen til at underrette Parlamentet om fremskridt og nye konklusioner vedrørende omfanget af stikprøver;

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at opretholde undersøgelse af risikodyr som et vigtigt element i den fortsatte overvågning af udviklingen i BSE-tilfælde i EU, og sikre tidlig opdagelse af en eventuel genopdukken af problemet i fremtiden; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at opretholde undersøgelse af risikodyr som et vigtigt element i den fortsatte overvågning af udviklingen i BSE-tilfælde i EU, og sikre tidlig opdagelse af en eventuel genopdukken af problemet i fremtiden;

Revision af foderforbuddet

| 7. | støtter - især på baggrund af det eksisterende proteinunderskud i EU - Kommissionens forslag om at ophæve bestemmelserne, der forbyder fodring af ikke-drøvtyggere med forarbejdede animalske proteiner, forudsat at dette kun gælder for ikke-drøvtyggere, og at:






  — | de forarbejdede animalske proteiner kun stammer fra arter, der ikke er forbundet med TSE |
| --- | --- | --- |

7.

støtter - især på baggrund af det eksisterende proteinunderskud i EU - Kommissionens forslag om at ophæve bestemmelserne, der forbyder fodring af ikke-drøvtyggere med forarbejdede animalske proteiner, forudsat at dette kun gælder for ikke-drøvtyggere, og at:

—

de forarbejdede animalske proteiner kun stammer fra arter, der ikke er forbundet med TSE

| — | de produktions- og steriliseringsmetoder, der anvendes til forarbejdning af animalske proteiner, er i overensstemmelse med de højeste sikkerhedsstandarder og med de regler, der er nedfældet i forordningen om animalske biprodukter, og at der anvendes den nyeste og sikreste tilgængelige teknologi |
| --- | --- |

—

de produktions- og steriliseringsmetoder, der anvendes til forarbejdning af animalske proteiner, er i overensstemmelse med de højeste sikkerhedsstandarder og med de regler, der er nedfældet i forordningen om animalske biprodukter, og at der anvendes den nyeste og sikreste tilgængelige teknologi

| — | de eksisterende forbud mod genanvendelse inden for samme art ("kannibalisme") fortsat er gældende |
| --- | --- |

—

de eksisterende forbud mod genanvendelse inden for samme art ("kannibalisme") fortsat er gældende

| — | produktionskanalerne for forarbejdede animalske proteiner fra forskellige arter er helt adskilt |
| --- | --- |

—

produktionskanalerne for forarbejdede animalske proteiner fra forskellige arter er helt adskilt

| — | adskillelsen af disse produktionskanaler kontrolleres af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og revideres af Kommissionen |
| --- | --- |

—

adskillelsen af disse produktionskanaler kontrolleres af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og revideres af Kommissionen

| — | der eksisterer en pålidelig artsspecifik metode til at identificere, hvilke dyrearter proteiner i foder, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, stammer fra, inden ophævelsen af foderforbuddet gennemføres, således at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og forekomst af forarbejdede animalske proteiner fra drøvtyggere kan udelukkes, og |
| --- | --- |

—

der eksisterer en pålidelig artsspecifik metode til at identificere, hvilke dyrearter proteiner i foder, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, stammer fra, inden ophævelsen af foderforbuddet gennemføres, således at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og forekomst af forarbejdede animalske proteiner fra drøvtyggere kan udelukkes, og

| — | fastholder, at produktionen af forarbejdede animalske proteiner fra kategori 1 eller kategori 2-materiale er forbudt, og at kun kategori 3-materiale egnet til menneskeføde anvendes til fremstilling af forarbejdede animalske proteiner; |
| --- | --- |

—

fastholder, at produktionen af forarbejdede animalske proteiner fra kategori 1 eller kategori 2-materiale er forbudt, og at kun kategori 3-materiale egnet til menneskeføde anvendes til fremstilling af forarbejdede animalske proteiner;

| 8. | understreger, at disse foranstaltninger skal gå hånd i hånd med en fælles landbrugspolitik, der sigter mod at forene vegetabilsk og animalsk produktion, sørge for en passende anvendelse af græsarealer, øge den indenlandske proteinproduktion og fremme vekseldriftsystemer; |
| --- | --- |

8.

understreger, at disse foranstaltninger skal gå hånd i hånd med en fælles landbrugspolitik, der sigter mod at forene vegetabilsk og animalsk produktion, sørge for en passende anvendelse af græsarealer, øge den indenlandske proteinproduktion og fremme vekseldriftsystemer;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at indføre foranstaltninger, der sikrer, at risikoen for krydskontaminering af materiale fra ikke-drøvtyggere med materiale fra drøvtyggere gennem transportkanaler er udelukket, hvis foderforbuddet skal ophæves; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at indføre foranstaltninger, der sikrer, at risikoen for krydskontaminering af materiale fra ikke-drøvtyggere med materiale fra drøvtyggere gennem transportkanaler er udelukket, hvis foderforbuddet skal ophæves;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at undersøge behovet for separate forhåndstilladelser til slagterier, hvor der produceres biprodukter fra både ikke-drøvtyggere og drøvtyggere, for at sikre en klar adskillelse af disse biprodukter; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at undersøge behovet for separate forhåndstilladelser til slagterier, hvor der produceres biprodukter fra både ikke-drøvtyggere og drøvtyggere, for at sikre en klar adskillelse af disse biprodukter;

| 11. | afviser anvendelsen af forarbejdede animalske proteiner fremstillet af ikke-drøvtyggere eller drøvtyggere i foder til drøvtyggere; |
| --- | --- |

11.

afviser anvendelsen af forarbejdede animalske proteiner fremstillet af ikke-drøvtyggere eller drøvtyggere i foder til drøvtyggere;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for at kontrollere importen af forarbejdede animalske proteiner for at sikre, at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art, anvendelse af kategori 1 og 2-materiale og overtrædelser af hygiejnereglerne kan udelukkes; understreger, at dette også kræver regelmæssige uanmeldte kontrolbesøg på produktionsstederne; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for at kontrollere importen af forarbejdede animalske proteiner for at sikre, at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art, anvendelse af kategori 1 og 2-materiale og overtrædelser af hygiejnereglerne kan udelukkes; understreger, at dette også kræver regelmæssige uanmeldte kontrolbesøg på produktionsstederne;

| 13. | går ind for at foretage en kritisk undersøgelse af indførelsen af en tolerancetærskel for ubetydelige mængder af ikke-godkendt animalsk protein fra ikke-drøvtyggere i foder forårsaget af utilsigtet og teknisk uundgåelig kontaminering, under forudsætning af at der forefindes en metode til bestemmelse af mængden af dette protein; |
| --- | --- |

13.

går ind for at foretage en kritisk undersøgelse af indførelsen af en tolerancetærskel for ubetydelige mængder af ikke-godkendt animalsk protein fra ikke-drøvtyggere i foder forårsaget af utilsigtet og teknisk uundgåelig kontaminering, under forudsætning af at der forefindes en metode til bestemmelse af mængden af dette protein;

Liste over specificeret risikomateriale (SRM-liste)

| 14. | forventer, at Kommissionen opretholder de strenge standarder, der er indbygget i EU's SRM-liste; understreger, at disse strenge standarder ikke skal svækkes af Verdensorganisationen for Dyresundheds eventuelle forsøg på at tilpasse EU-standarder til sin egen liste (OIE-listen); |
| --- | --- |

14.

forventer, at Kommissionen opretholder de strenge standarder, der er indbygget i EU's SRM-liste; understreger, at disse strenge standarder ikke skal svækkes af Verdensorganisationen for Dyresundheds eventuelle forsøg på at tilpasse EU-standarder til sin egen liste (OIE-listen);

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen til kun at overveje ændringer i EU's SRM-liste, hvis dette understøttes af videnskabelige fakta, under anvendelse af forsigtighedsprincippet, hvis risici for menneskers og dyrs sundhed kan udelukkes, og hvis sikkerheden i fødevare- og foderkæden kan garanteres; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende Kommissionen til kun at overveje ændringer i EU's SRM-liste, hvis dette understøttes af videnskabelige fakta, under anvendelse af forsigtighedsprincippet, hvis risici for menneskers og dyrs sundhed kan udelukkes, og hvis sikkerheden i fødevare- og foderkæden kan garanteres;

Forskning om TSE

| 16. | opfordrer indtrængende Kommissionen til yderligere at fremme genetisk kontrol med scrapie hos får gennem avls- og opdrættelsesprogrammer, der sigter mod at undgå indavl og genetisk afdrift; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende Kommissionen til yderligere at fremme genetisk kontrol med scrapie hos får gennem avls- og opdrættelsesprogrammer, der sigter mod at undgå indavl og genetisk afdrift;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at indføre foranstaltninger til fremme af igangværende forskning i scrapieresistens hos geder og i atypisk scrapie, da dette kan bidrage til udryddelsen af TSE i EU; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at indføre foranstaltninger til fremme af igangværende forskning i scrapieresistens hos geder og i atypisk scrapie, da dette kan bidrage til udryddelsen af TSE i EU;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at fremme igangværende forskning i at udvikle hurtige ante-mortem og post-mortem diagnostiske BSE-test; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at fremme igangværende forskning i at udvikle hurtige ante-mortem og post-mortem diagnostiske BSE-test;

| 19. | afviser Kommissionens forslag om at reducere EU-støtten til forskning inden for TSE; |
| --- | --- |

19.

afviser Kommissionens forslag om at reducere EU-støtten til forskning inden for TSE;

Kohortenedslagtning

| 20. | bemærker Kommissionens forslag om at revidere den nuværende kohortenedslagningspolitik i tilfælde af en opdukken af BSE i kvægbesætninger; understreger, at der inden enhver ændring af kohortepolitikken må tages hensyn til følgende aspekter for at opretholde et højt niveau af forbrugertillid: 1) forbrugerbeskyttelse, 2) eventuelle risici for menneskers og dyrs sundhed og 3) fortsat at give de ansvarlige for risikostyringen og lovgiverne mulighed for at foretage den nødvendige øjeblikkelige indgriben i tilfælde af en fornyet opdukken af BSE i EU; |
| --- | --- |

20.

bemærker Kommissionens forslag om at revidere den nuværende kohortenedslagningspolitik i tilfælde af en opdukken af BSE i kvægbesætninger; understreger, at der inden enhver ændring af kohortepolitikken må tages hensyn til følgende aspekter for at opretholde et højt niveau af forbrugertillid: 1) forbrugerbeskyttelse, 2) eventuelle risici for menneskers og dyrs sundhed og 3) fortsat at give de ansvarlige for risikostyringen og lovgiverne mulighed for at foretage den nødvendige øjeblikkelige indgriben i tilfælde af en fornyet opdukken af BSE i EU;

Fødevare- og fodersikkerhed

| 21. | noterer sig ovennævnte rapport fra Kommissionen om den overordnede funktion af officielle kontroller i medlemsstaterne inden for fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed; påpeger, at rapporten afslører visse mangler med hensyn til kvaliteten af rapporter fra medlemsstaterne, og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kvaliteten af rapporteringen ved at forbedre gennemførelsen af nationale kontroller med det formål at sikre gennemførelsen af de lovgivningsmæssige krav ved at identificere tilfælde af manglende overholdelse og forbedre kontrolmyndigheders og levnedsmiddelvirksomheders resultater; opfordrer Kommissionen til at udøve effektiv overvågning af de kontroller, der gennemføres i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

21.

noterer sig ovennævnte rapport fra Kommissionen om den overordnede funktion af officielle kontroller i medlemsstaterne inden for fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed; påpeger, at rapporten afslører visse mangler med hensyn til kvaliteten af rapporter fra medlemsstaterne, og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kvaliteten af rapporteringen ved at forbedre gennemførelsen af nationale kontroller med det formål at sikre gennemførelsen af de lovgivningsmæssige krav ved at identificere tilfælde af manglende overholdelse og forbedre kontrolmyndigheders og levnedsmiddelvirksomheders resultater; opfordrer Kommissionen til at udøve effektiv overvågning af de kontroller, der gennemføres i medlemsstaterne;

| 22. | udtrykker sin bekymring over forureningen af fødevarer og foder med bl.a. dioxin, og opfordrer medlemsstaterne til at styrke og håndhæve eksisterende regler om fødevare- og foderkontroller samt risikohåndtering meget strengt, og om nødvendigt at styrke disse regler og sikre en mere harmoniseret gennemførelse på hele det indre marked gennem anvendelse af fælles retningslinjer; |
| --- | --- |

22.

udtrykker sin bekymring over forureningen af fødevarer og foder med bl.a. dioxin, og opfordrer medlemsstaterne til at styrke og håndhæve eksisterende regler om fødevare- og foderkontroller samt risikohåndtering meget strengt, og om nødvendigt at styrke disse regler og sikre en mere harmoniseret gennemførelse på hele det indre marked gennem anvendelse af fælles retningslinjer;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i gennemførelsesforordning (EU) nr. 142/2011 vedrørende anvendelse af animalske biprodukter, inden de forvandles til biogas, og anvendelse eller bortskaffelse af nedbrydningsaffald overholdes, samt at ulovlig spredning til foderkæden forhindres; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge, hvorledes de nuværende regler gennemføres i medlemsstaterne for at sikre at aktiviteterne foregår i et lukket kredsløb; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i gennemførelsesforordning (EU) nr. 142/2011 vedrørende anvendelse af animalske biprodukter, inden de forvandles til biogas, og anvendelse eller bortskaffelse af nedbrydningsaffald overholdes, samt at ulovlig spredning til foderkæden forhindres; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge, hvorledes de nuværende regler gennemføres i medlemsstaterne for at sikre at aktiviteterne foregår i et lukket kredsløb;

Maskinsepareret kød

| 24. | udtrykker sin bekymring over den nuværende EU-lovgivning vedrørende maskinsepareret kød og dens gennemførelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

24.

udtrykker sin bekymring over den nuværende EU-lovgivning vedrørende maskinsepareret kød og dens gennemførelse i medlemsstaterne;

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at kontrollere gennemførelsen af definitionerne af maskinsepareret kød og sikre, at de er i overensstemmelse med de gældende regler; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaterne til at kontrollere gennemførelsen af definitionerne af maskinsepareret kød og sikre, at de er i overensstemmelse med de gældende regler;

| 26. | opfordrer til obligatorisk mærkning af maskinsepareret kød i fødevarer med henblik på at informere forbrugerne bedre, så de kan træffe et informeret valg; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til obligatorisk mærkning af maskinsepareret kød i fødevarer med henblik på at informere forbrugerne bedre, så de kan træffe et informeret valg;

| 27. | anmoder Kommissionen om at informere tredjelande om eventuelle ændringer af TSE-forordningen og foranstaltningerne i forhold til TSE; |
| --- | --- |

27.

anmoder Kommissionen om at informere tredjelande om eventuelle ændringer af TSE-forordningen og foranstaltningerne i forhold til TSE;

*

* *

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

(2)  EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.

(3)  EUT L 109 af 6.5.2000, s. 29.

(4)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(6)  EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31.

(7)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0084.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/125

---

Onsdag den 6. juli 2011Luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannere

P7_TA(2011)0329

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannere (2010/2154(INI))

2013/C 33 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af securityscannere i EU's lufthavne (KOM(2010)0311), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af securityscannere i EU's lufthavne (KOM(2010)0311),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om indvirkningen af luftfartssikkerhedsforanstaltninger og bodyscannere på menneskerettighederne, privatlivets fred, den personlige værdighed og databeskyttelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om indvirkningen af luftfartssikkerhedsforanstaltninger og bodyscannere på menneskerettighederne, privatlivets fred, den personlige værdighed og databeskyttelse (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (2),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 272/2009 af 2. april 2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed som fastlagt i bilaget til forordning (EF) nr. 300/2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 272/2009 af 2. april 2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed som fastlagt i bilaget til forordning (EF) nr. 300/2008 (3),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 185/2010 af 4. marts 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af grundlæggende fælles normer for luftfartssikkerhed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 185/2010 af 4. marts 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af grundlæggende fælles normer for luftfartssikkerhed (4),

| — | der henviser til den femte rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2320/2002 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (KOM(2010)0725), |
| --- | --- |

—

der henviser til den femte rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2320/2002 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (KOM(2010)0725),

| — | der henviser til sin holdning af 5. maj 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om luftfartssikkerhedsafgifter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 5. maj 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om luftfartssikkerhedsafgifter (5),

| — | der henviser til Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF af 29. april 2004 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i direktiv 89/391/EØF) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF af 29. april 2004 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i direktiv 89/391/EØF) (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/25/EF af 5. april 2006 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (kunstig optisk stråling) (19. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/25/EF af 5. april 2006 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (kunstig optisk stråling) (19. særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9),

| — | der henviser til Rådets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling (10),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af securityscannere i EU's lufthavne, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af securityscannere i EU's lufthavne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0216/2011),

Securityscannere

| A. | der henviser til, at securityscanner er den generiske betegnelse for en teknologi, der kan spore metalgenstande og andre genstande, som er skjult i tøjet; der henviser til, at detektionsegenskaberne er den kapacitet, som securityscannerne har til at spore alle former for forbudte genstande, som den undersøgte person bærer skjult i tøjet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at securityscanner er den generiske betegnelse for en teknologi, der kan spore metalgenstande og andre genstande, som er skjult i tøjet; der henviser til, at detektionsegenskaberne er den kapacitet, som securityscannerne har til at spore alle former for forbudte genstande, som den undersøgte person bærer skjult i tøjet,

| B. | der henviser til, at EU’s regler om luftfartssikkerhed omfatter flere undersøgelsesmetoder og -teknologier, der anses for at kunne spore forbudte genstande, der er skjult i tøjet, og heraf vælger medlemsstaterne en eller flere; der henviser til, at securityscannere i øjeblikket ikke står på denne liste, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU’s regler om luftfartssikkerhed omfatter flere undersøgelsesmetoder og -teknologier, der anses for at kunne spore forbudte genstande, der er skjult i tøjet, og heraf vælger medlemsstaterne en eller flere; der henviser til, at securityscannere i øjeblikket ikke står på denne liste,

| C. | der henviser til, at adskillige medlemsstater i øjeblikket anvender securityscannere midlertidigt - i en maksimumsperiode på 30 måneder - i deres lufthavne, idet de gør brug af deres ret til at gennemføre forsøg med nye teknologier (punkt 12.8 i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 185/2010), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at adskillige medlemsstater i øjeblikket anvender securityscannere midlertidigt - i en maksimumsperiode på 30 måneder - i deres lufthavne, idet de gør brug af deres ret til at gennemføre forsøg med nye teknologier (punkt 12.8 i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 185/2010),

| D. | der henviser til, at medlemsstaterne har ret til at anvende strengere foranstaltninger end de fælles grundlæggende normer, der kræves i henhold til EU-retten, og de kan derfor indføre securityscannere på deres område; der henviser til, at de i så tilfælde skal basere sig på en risikovurdering og overholde fællesskabslovgivningen; der henviser til, at disse foranstaltninger skal være relevante, objektive og ikke-diskriminerende og stå i rimeligt forhold til den risiko, der søges begrænset (art. 6 i forordning (EF) nr. 300/2008), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at medlemsstaterne har ret til at anvende strengere foranstaltninger end de fælles grundlæggende normer, der kræves i henhold til EU-retten, og de kan derfor indføre securityscannere på deres område; der henviser til, at de i så tilfælde skal basere sig på en risikovurdering og overholde fællesskabslovgivningen; der henviser til, at disse foranstaltninger skal være relevante, objektive og ikke-diskriminerende og stå i rimeligt forhold til den risiko, der søges begrænset (art. 6 i forordning (EF) nr. 300/2008),

| E. | der henviser til, at medlemsstaternes indførelse af securityscannere i et af de to nævnte tilfælde umuliggør en reel "one-stop-sikkerhedskontrol"; der henviser til, at hvis den nuværende situation fortsætter, vil bestemmelsernes anvendelse i medlemsstaterne, ikke være ens, og derfor ikke være til fordel for passagerne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaternes indførelse af securityscannere i et af de to nævnte tilfælde umuliggør en reel "one-stop-sikkerhedskontrol"; der henviser til, at hvis den nuværende situation fortsætter, vil bestemmelsernes anvendelse i medlemsstaterne, ikke være ens, og derfor ikke være til fordel for passagerne,

| F. | der henviser til, at diskussionen om securityscannere ikke bør føres uafhængigt af den generelle debat om en integreret overordnet sikkerhedspolitik for Europas lufthavne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at diskussionen om securityscannere ikke bør føres uafhængigt af den generelle debat om en integreret overordnet sikkerhedspolitik for Europas lufthavne,

| G. | der henviser til, at sundhed er et aktiv, der skal bevares, og en ret, der skal beskyttes, der henviser til, at udsættelse for ioniserende stråling udgør en risiko, der bør undgås, der henviser til, at scannere med ioniserende stråling, hvis virkning er kumulativ og skadelig for menneskers sundhed, derfor bør ikke være tilladt i EU, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at sundhed er et aktiv, der skal bevares, og en ret, der skal beskyttes, der henviser til, at udsættelse for ioniserende stråling udgør en risiko, der bør undgås, der henviser til, at scannere med ioniserende stråling, hvis virkning er kumulativ og skadelig for menneskers sundhed, derfor bør ikke være tilladt i EU,

| H. | der henviser til, at både EU’s og medlemsstaternes lovgivning allerede indeholder regler om beskyttelse mod sundhedsrisici, der kan opstå i forbindelse med anvendelse af teknologier, hvor der udsendes ioniserende stråling, samt vedrørende grænseværdier for eksponeringen for denne form for stråling, der henviser til, at scannere, der anvender ioniserende stråling, bør forbydes i EU, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at både EU’s og medlemsstaternes lovgivning allerede indeholder regler om beskyttelse mod sundhedsrisici, der kan opstå i forbindelse med anvendelse af teknologier, hvor der udsendes ioniserende stråling, samt vedrørende grænseværdier for eksponeringen for denne form for stråling, der henviser til, at scannere, der anvender ioniserende stråling, bør forbydes i EU,

| I. | der henviser til, at Kommissionen har konsulteret Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Artikel 29-Gruppen og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og at svarene fra dem indeholder vigtige elementer vedrørende betingelserne for, at anvendelsen af securityscannere opfylder bestemmelserne om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen har konsulteret Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Artikel 29-Gruppen og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og at svarene fra dem indeholder vigtige elementer vedrørende betingelserne for, at anvendelsen af securityscannere opfylder bestemmelserne om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder,

| J. | der henviser til, at man er nødt til at forholde sig til bekymringer over sundheden, retten til privatlivets fred, tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden, retten til ikke-forskelsbehandling og databeskyttelse, både hvad angår den involverede teknologi og anvendelsen heraf, inden det kan overvejes at indføre securityscannere, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at man er nødt til at forholde sig til bekymringer over sundheden, retten til privatlivets fred, tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden, retten til ikke-forskelsbehandling og databeskyttelse, både hvad angår den involverede teknologi og anvendelsen heraf, inden det kan overvejes at indføre securityscannere,

| K. | der henviser til, at securityscannere foruden at sikre en højere grad af sikkerhed end det nuværende udstyr forventes at gøre sikkerhedskontrollen af passagererne hurtigere og nedbringe ventetiden, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at securityscannere foruden at sikre en højere grad af sikkerhed end det nuværende udstyr forventes at gøre sikkerhedskontrollen af passagererne hurtigere og nedbringe ventetiden,

Finansiering af luftfartssikkerheden

| L. | der henviser til, at Rådet endnu ikke har taget stilling til Parlamentets holdning vedrørende direktivet om luftfartssikkerhedsafgifter, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Rådet endnu ikke har taget stilling til Parlamentets holdning vedrørende direktivet om luftfartssikkerhedsafgifter,

Sikkerhedsforanstaltninger for fragt

| M. | der henviser til, at de seneste planlagte terrorhandlinger, der er blevet afsløret af efterretningsvæsenet, havde til formål at bruge fragttransporten som middel til at gennemføre angrebene, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de seneste planlagte terrorhandlinger, der er blevet afsløret af efterretningsvæsenet, havde til formål at bruge fragttransporten som middel til at gennemføre angrebene,

| N. | der henviser til, at ikke kun passagerer, men også fragt og post er og bør være underkastet passende sikkerhedsforanstaltninger, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ikke kun passagerer, men også fragt og post er og bør være underkastet passende sikkerhedsforanstaltninger,

| O. | der henviser til, at fragt og post, der lastes på passagerfly, udgør et mål for terrorangreb, og at det, i betragtning af at sikkerhedskontrollen for fragt og post er langt mindre streng end for passagerer, er nødvendigt at skærpe sikkerhedsforanstaltningerne for fragt og post, der lastes på passagerfly, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at fragt og post, der lastes på passagerfly, udgør et mål for terrorangreb, og at det, i betragtning af at sikkerhedskontrollen for fragt og post er langt mindre streng end for passagerer, er nødvendigt at skærpe sikkerhedsforanstaltningerne for fragt og post, der lastes på passagerfly,

| P. | der henviser til, at sikkerhedsforanstaltningerne ikke kun vedrører lufthavnene, men hele forsyningskæden, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at sikkerhedsforanstaltningerne ikke kun vedrører lufthavnene, men hele forsyningskæden,

| Q. | der henviser til, at i forbindelse med luftfartssikkerhed spiller posttjenesterne en vigtig rolle med hensyn til forvaltningen af forsendelsen af post og pakker, og at de i overensstemmelse med europæiske regler har investeret store beløb og indført ny teknologi for at sikre opfyldelse af internationale og europæiske sikkerhedsstandarder, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at i forbindelse med luftfartssikkerhed spiller posttjenesterne en vigtig rolle med hensyn til forvaltningen af forsendelsen af post og pakker, og at de i overensstemmelse med europæiske regler har investeret store beløb og indført ny teknologi for at sikre opfyldelse af internationale og europæiske sikkerhedsstandarder,

Internationale forbindelser

| R. | der henviser til, at det er nødvendigt med international koordination af luftfartsikkerhedsforanstaltninger for at sikre et højt beskyttelsesniveau, således at man undgår at kontrollere passagerne flere gange med deraf følgende begrænsninger og ekstraomkostninger, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er nødvendigt med international koordination af luftfartsikkerhedsforanstaltninger for at sikre et højt beskyttelsesniveau, således at man undgår at kontrollere passagerne flere gange med deraf følgende begrænsninger og ekstraomkostninger,

Uddannelse af sikkerhedspersonalet

| S. | der henviser til, at den oprindelige uddannelse og videreuddannelsen af sikkerhedspersonalet er et grundlæggende element for at sikre høj luftfartssikkerhed, som til gengæld skal kunne forenes med en behandling af passagerne, der beskytter deres værdighed som personer og deres personoplysninger, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den oprindelige uddannelse og videreuddannelsen af sikkerhedspersonalet er et grundlæggende element for at sikre høj luftfartssikkerhed, som til gengæld skal kunne forenes med en behandling af passagerne, der beskytter deres værdighed som personer og deres personoplysninger,

| T. | der henviser til, at sociale normer og undervisnings- og uddannelsesnormer for sikkerhedspersonale bør integreres i revisionen af Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne (11), |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at sociale normer og undervisnings- og uddannelsesnormer for sikkerhedspersonale bør integreres i revisionen af Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne (11),

Generelle betragtninger

| 1. | mener, at der er behov for en integreret fremgangsmåde i forbindelse med luftfartssikkerheden, hvor der foretages "one-stop-sikkerhedskontrol" én gang, således at passagerer, bagage og fragt, der kommer til en lufthavn i EU fra en anden lufthavn i EU, ikke behøver at blive kontrolleret igen; |
| --- | --- |

1.

mener, at der er behov for en integreret fremgangsmåde i forbindelse med luftfartssikkerheden, hvor der foretages "one-stop-sikkerhedskontrol" én gang, således at passagerer, bagage og fragt, der kommer til en lufthavn i EU fra en anden lufthavn i EU, ikke behøver at blive kontrolleret igen;

| 2. | mener, at i betragtning af hvor lang tid, der anvendes ved kontrolpunkterne, vil metoder med effektive og hurtige scannere til passagerne være af stor værdi for luftfartssikkerheden; |
| --- | --- |

2.

mener, at i betragtning af hvor lang tid, der anvendes ved kontrolpunkterne, vil metoder med effektive og hurtige scannere til passagerne være af stor værdi for luftfartssikkerheden;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at undersøge anvendelsen af andre teknikker til at spore sprængstoffer, herunder faste stoffer, inden for luftfartssikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at undersøge anvendelsen af andre teknikker til at spore sprængstoffer, herunder faste stoffer, inden for luftfartssikkerhedsområdet;

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et integreret risikoanalysesystem for passagerer, som med god grund kan mistænkes for at udgøre en sikkerhedsrisiko, og til kontrol af bagage og fragt, som er baseret på alle disponible, pålidelige oplysninger, især oplysninger fra politi, efterretningstjenester, toldvæsen og transportvirksomheder; mener, at hele systemet skal være baseret på effektiv søgen efter information og fuldt ud overholde artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder om ikke-forskelsbehandling samt være i overensstemmelse med EU-lovgivningen om databeskyttelse; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et integreret risikoanalysesystem for passagerer, som med god grund kan mistænkes for at udgøre en sikkerhedsrisiko, og til kontrol af bagage og fragt, som er baseret på alle disponible, pålidelige oplysninger, især oplysninger fra politi, efterretningstjenester, toldvæsen og transportvirksomheder; mener, at hele systemet skal være baseret på effektiv søgen efter information og fuldt ud overholde artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder om ikke-forskelsbehandling samt være i overensstemmelse med EU-lovgivningen om databeskyttelse;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre et effektivt samarbejde, sikkerhedsstyring og en effektiv udveksling af oplysninger mellem alle involverede myndigheder og tjenester samt mellem myndigheder, sikkerhedsfirmaer og lufttransportselskaber, både på europæisk og nationalt niveau; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre et effektivt samarbejde, sikkerhedsstyring og en effektiv udveksling af oplysninger mellem alle involverede myndigheder og tjenester samt mellem myndigheder, sikkerhedsfirmaer og lufttransportselskaber, både på europæisk og nationalt niveau;

| 6. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at revidere listen over autoriserede kontrolmetoder og betingelserne og minimumsstandarderne for deres anvendelse under hensyntagen til eventuelle problemer, praktisk erfaring og teknologiske fremskridt med henblik på at sikre en høj detektionseffektivitet og beskyttelse af passagerernes og arbejdstagernes rettigheder og interesser i takt med dette fremskridt; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at revidere listen over autoriserede kontrolmetoder og betingelserne og minimumsstandarderne for deres anvendelse under hensyntagen til eventuelle problemer, praktisk erfaring og teknologiske fremskridt med henblik på at sikre en høj detektionseffektivitet og beskyttelse af passagerernes og arbejdstagernes rettigheder og interesser i takt med dette fremskridt;

| 7. | understreger betydningen af kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet, der udgør en trussel mod sikkerheden i EU, som allerede anført i Stockholmprogrammet, og støtter udelukkende i denne forbindelse anvendelsen af sådanne sikkerhedsforanstaltninger til forebyggelse af terrorhændelser, som er foreskrevet ved lov, som er effektive, som er nødvendige i et frit og åbent demokratisk samfund, som står i et rimeligt forhold til det forfulgte mål, og som fuldt ud overholder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention; henleder opmærksomheden på, at det er meget vigtigt, at borgerne har tillid til deres institutioner, og at der derfor bør være en rimelig balance mellem behovet for sikring af sikkerhed og sikringen af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet, der udgør en trussel mod sikkerheden i EU, som allerede anført i Stockholmprogrammet, og støtter udelukkende i denne forbindelse anvendelsen af sådanne sikkerhedsforanstaltninger til forebyggelse af terrorhændelser, som er foreskrevet ved lov, som er effektive, som er nødvendige i et frit og åbent demokratisk samfund, som står i et rimeligt forhold til det forfulgte mål, og som fuldt ud overholder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention; henleder opmærksomheden på, at det er meget vigtigt, at borgerne har tillid til deres institutioner, og at der derfor bør være en rimelig balance mellem behovet for sikring af sikkerhed og sikringen af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder;

| 8. | understreger med hensyn hertil, at antiterrorforanstaltninger bør være i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder og forpligtelser, som er nødvendige i et demokratisk samfund, og at de skal stå i et rimeligt forhold til risiciene samt være strengt nødvendige og fastsat ved lov og således kun anvendes til opfyldelse af deres specifikke målsætninger; |
| --- | --- |

8.

understreger med hensyn hertil, at antiterrorforanstaltninger bør være i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder og forpligtelser, som er nødvendige i et demokratisk samfund, og at de skal stå i et rimeligt forhold til risiciene samt være strengt nødvendige og fastsat ved lov og således kun anvendes til opfyldelse af deres specifikke målsætninger;

Securityscannere

| 9. | opfordrer Kommissionen til at foreslå, at securityscannere medtages på listen over autoriserede kontrolmetoder, forudsat at de ledsages af passende regler og minimumsstandarder for deres anvendelse, som det fremgår af denne beslutning, og forudsat at den konsekvensanalyse, som Europa-Parlamentet anmodede om i 2008, er blevet gennemført og viser, at disse apparater ikke udgør en risiko for passagerernes sundhed, personoplysninger, personlige værdighed og privatliv og at disse scannere er effektive; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at foreslå, at securityscannere medtages på listen over autoriserede kontrolmetoder, forudsat at de ledsages af passende regler og minimumsstandarder for deres anvendelse, som det fremgår af denne beslutning, og forudsat at den konsekvensanalyse, som Europa-Parlamentet anmodede om i 2008, er blevet gennemført og viser, at disse apparater ikke udgør en risiko for passagerernes sundhed, personoplysninger, personlige værdighed og privatliv og at disse scannere er effektive;

| 10. | mener, at anvendelsen af securityscannere skal være reguleret i henhold til fælles regler, procedurer og standarder, der ikke blot fastsætter detektionsegenskaber, men også indeholder de nødvendige bestemmelser om beskyttelse af de rejsendes, arbejdstagernes, besætningsmedlemmernes og sikkerhedspersonalets sundhed og grundlæggende rettigheder og interesser; |
| --- | --- |

10.

mener, at anvendelsen af securityscannere skal være reguleret i henhold til fælles regler, procedurer og standarder, der ikke blot fastsætter detektionsegenskaber, men også indeholder de nødvendige bestemmelser om beskyttelse af de rejsendes, arbejdstagernes, besætningsmedlemmernes og sikkerhedspersonalets sundhed og grundlæggende rettigheder og interesser;

| 11. | mener, at securityscannere bør bruges til at øge lufthavnskontrollernes hastighed og tempo og mindske besværet for passagererne, og opfordrer derfor Kommissionen til at tage højde for dette aspekt i den foreslåede lovgivning; |
| --- | --- |

11.

mener, at securityscannere bør bruges til at øge lufthavnskontrollernes hastighed og tempo og mindske besværet for passagererne, og opfordrer derfor Kommissionen til at tage højde for dette aspekt i den foreslåede lovgivning;

| 12. | foreslår mere konkret, at Kommissionen, når den har fastsat fælles regler om anvendelse af securityscannere, reviderer disse regler regelmæssigt, og når det er nødvendigt, med henblik på at tilpasse bestemmelserne om beskyttelse af sundhed, privatlivets fred, personoplysninger og grundlæggende rettigheder til det teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

12.

foreslår mere konkret, at Kommissionen, når den har fastsat fælles regler om anvendelse af securityscannere, reviderer disse regler regelmæssigt, og når det er nødvendigt, med henblik på at tilpasse bestemmelserne om beskyttelse af sundhed, privatlivets fred, personoplysninger og grundlæggende rettigheder til det teknologiske fremskridt;

Nødvendighed og proportionalitet

| 13. | mener, at de offentlige myndigheder på grund af den stigende terrortrussel skal iværksætte de beskyttelses- og forebyggelsesforanstaltninger, som kræves i et demokratisk samfund; |
| --- | --- |

13.

mener, at de offentlige myndigheder på grund af den stigende terrortrussel skal iværksætte de beskyttelses- og forebyggelsesforanstaltninger, som kræves i et demokratisk samfund;

| 14. | mener, at securityscannernes detektionseffektivitet er større end de nuværende metaldetektorers, navnlig med hensyn til genstande, der ikke er af metal, og væsker, og at kropsvisitering sandsynligvis vil skabe større irritation, tidsspilde og modvilje end scannere; |
| --- | --- |

14.

mener, at securityscannernes detektionseffektivitet er større end de nuværende metaldetektorers, navnlig med hensyn til genstande, der ikke er af metal, og væsker, og at kropsvisitering sandsynligvis vil skabe større irritation, tidsspilde og modvilje end scannere;

| 15. | mener, at anvendelse af securityscannere, forudsat at man har passende sikkerhed, er at foretrække frem for andre mindre krævende metoder, der ikke garanterer den samme grad af beskyttelse; minder om, at inden for luftfartssikkerhed bør efterretninger i bred forstand og veluddannet sikkerhedspersonale i lufthavnene fortsat være vores hovedprioriteter; |
| --- | --- |

15.

mener, at anvendelse af securityscannere, forudsat at man har passende sikkerhed, er at foretrække frem for andre mindre krævende metoder, der ikke garanterer den samme grad af beskyttelse; minder om, at inden for luftfartssikkerhed bør efterretninger i bred forstand og veluddannet sikkerhedspersonale i lufthavnene fortsat være vores hovedprioriteter;

| 16. | mener, at bekymringer og krav vedrørende privatlivets fred og sundhed kan afhjælpes med den teknologi og de metoder, der er til rådighed; mener, at den teknologi, der er under udvikling i øjeblikket, er lovende, og at man bør anvende den bedste, der findes; |
| --- | --- |

16.

mener, at bekymringer og krav vedrørende privatlivets fred og sundhed kan afhjælpes med den teknologi og de metoder, der er til rådighed; mener, at den teknologi, der er under udvikling i øjeblikket, er lovende, og at man bør anvende den bedste, der findes;

| 17. | skønner, at spørgsmålet om, hvorvidt der bør indføres securityscannere eller ej, hører under EU-medlemsstaternes ansvarsområde, og at de har frihed til at træffe bestemmelse herom; mener imidlertid, at der er behov for yderligere harmonisering af anvendelsen af scannere for at få skabt et sammenhængende europæisk luftfartssikkerhedsområde; |
| --- | --- |

17.

skønner, at spørgsmålet om, hvorvidt der bør indføres securityscannere eller ej, hører under EU-medlemsstaternes ansvarsområde, og at de har frihed til at træffe bestemmelse herom; mener imidlertid, at der er behov for yderligere harmonisering af anvendelsen af scannere for at få skabt et sammenhængende europæisk luftfartssikkerhedsområde;

| 18. | mener, at når EU-medlemsstater installerer securityscannere, skal disse være overholde de standarder og mindstekrav, som EU har fastsat for alle EU-medlemsstater, dog med forbehold af medlemsstaternes ret til at anvende strengere foranstaltninger; |
| --- | --- |

18.

mener, at når EU-medlemsstater installerer securityscannere, skal disse være overholde de standarder og mindstekrav, som EU har fastsat for alle EU-medlemsstater, dog med forbehold af medlemsstaternes ret til at anvende strengere foranstaltninger;

| 19. | mener, at medlemsstaterne bør øge antallet af kontrolpunkter og ansætte mere sikkerhedspersonale for at sikre, at passagererne ikke berøres af anvendelsen af securityscannere; |
| --- | --- |

19.

mener, at medlemsstaterne bør øge antallet af kontrolpunkter og ansætte mere sikkerhedspersonale for at sikre, at passagererne ikke berøres af anvendelsen af securityscannere;

| 20. | mener, at de personer, der kontrolleres, selv skal kunne bestemme, om de vil anvende securityscannere, og at de, hvis de afviser det, skal være forpligtede til at underkaste sig alternative kontrolforanstaltninger, der kan garantere samme sikkerhedsniveau som securityscannere og fuldstændig respekt for deres rettigheder og værdighed; understreger, at en sådan afvisning ikke bør give anledning til mistænkeliggørelse af den pågældende passager; |
| --- | --- |

20.

mener, at de personer, der kontrolleres, selv skal kunne bestemme, om de vil anvende securityscannere, og at de, hvis de afviser det, skal være forpligtede til at underkaste sig alternative kontrolforanstaltninger, der kan garantere samme sikkerhedsniveau som securityscannere og fuldstændig respekt for deres rettigheder og værdighed; understreger, at en sådan afvisning ikke bør give anledning til mistænkeliggørelse af den pågældende passager;

Sundhed

| 21. | erindrer om, at EU-lovgivningen og den nationale lovgivning skal anvendes i overensstemmelse med især princippet om at lovgive så lavt, som det med rimelighed er opnåeligt, ALARA-princippet; |
| --- | --- |

21.

erindrer om, at EU-lovgivningen og den nationale lovgivning skal anvendes i overensstemmelse med især princippet om at lovgive så lavt, som det med rimelighed er opnåeligt, ALARA-princippet;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende den teknologi, som er mindst skadelig for den menneskelige sundhed, og som er acceptabel for offentligheden med hensyn til respekten for privatlivets fred; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende den teknologi, som er mindst skadelig for den menneskelige sundhed, og som er acceptabel for offentligheden med hensyn til respekten for privatlivets fred;

| 23. | mener, at eksponering for kumulerede doser af ioniserende stråling ikke kan accepteres; mener derfor, at enhver form for teknologi, der anvender ioniserende stråling, udtrykkeligt bør udelukkes fra anvendelse ved sikkerhedsscreening; |
| --- | --- |

23.

mener, at eksponering for kumulerede doser af ioniserende stråling ikke kan accepteres; mener derfor, at enhver form for teknologi, der anvender ioniserende stråling, udtrykkeligt bør udelukkes fra anvendelse ved sikkerhedsscreening;

| 24. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med næste rammeprogram for forskning at undersøge mulighederne for at anvende teknologi, som er fuldstændig uskadelig for offentligheden, og som samtidig kan garantere luftfartssikkerhed; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med næste rammeprogram for forskning at undersøge mulighederne for at anvende teknologi, som er fuldstændig uskadelig for offentligheden, og som samtidig kan garantere luftfartssikkerhed;

| 25. | anmoder medlemsstaterne om regelmæssigt at overvåge de langsigtede virkninger af eksponeringen i forbindelse med securityscannere, idet der tages højde for nye videnskabelige fremskridt, og om at kontrollere, at apparaterne er korrekt installeret og anvendes og betjenes efter hensigten; |
| --- | --- |

25.

anmoder medlemsstaterne om regelmæssigt at overvåge de langsigtede virkninger af eksponeringen i forbindelse med securityscannere, idet der tages højde for nye videnskabelige fremskridt, og om at kontrollere, at apparaterne er korrekt installeret og anvendes og betjenes efter hensigten;

| 26. | kræver, at der tages passende hensyn til særlige forhold i forbindelse med og gives en retfærdig og individualiseret behandling af passagerer, der er sårbare med hensyn til helbred og evne til at kommunikere såsom gravide kvinder, børn, ældre og handicappede samt personer med indopererede medicinske anordninger (f.eks. ortopædiske proteser eller pacemaker), såvel som personer, der medbringer medicin og/eller medicinske anordninger til sikring af deres helbred (f.eks. injektionssprøjter og insulin); |
| --- | --- |

26.

kræver, at der tages passende hensyn til særlige forhold i forbindelse med og gives en retfærdig og individualiseret behandling af passagerer, der er sårbare med hensyn til helbred og evne til at kommunikere såsom gravide kvinder, børn, ældre og handicappede samt personer med indopererede medicinske anordninger (f.eks. ortopædiske proteser eller pacemaker), såvel som personer, der medbringer medicin og/eller medicinske anordninger til sikring af deres helbred (f.eks. injektionssprøjter og insulin);

Billeder af kroppen

| 27. | mener, at der kun bør anvendes tændstiksfigurer, og at der ikke bør fremstilles billeder af kroppen; |
| --- | --- |

27.

mener, at der kun bør anvendes tændstiksfigurer, og at der ikke bør fremstilles billeder af kroppen;

| 28. | insisterer på, at data fremstillet under scanningsprocessen ikke må anvendes til andre formål end at spore forbudte genstande, kun må anvendes i den tid, det tager at gennemføre screeningen, skal destrueres øjeblikkeligt, når hver enkelt person har passeret sikkerhedskontrollen, og ikke må lagres; |
| --- | --- |

28.

insisterer på, at data fremstillet under scanningsprocessen ikke må anvendes til andre formål end at spore forbudte genstande, kun må anvendes i den tid, det tager at gennemføre screeningen, skal destrueres øjeblikkeligt, når hver enkelt person har passeret sikkerhedskontrollen, og ikke må lagres;

Forbud mod forskelsbehandling

| 29. | mener, at driftsnormerne skal sikre, at der sker en tilfældig udvælgelse, og at de passagerer, der skal passere en securityscanner, ikke udvælges på grundlag af diskriminerende kriterier; |
| --- | --- |

29.

mener, at driftsnormerne skal sikre, at der sker en tilfældig udvælgelse, og at de passagerer, der skal passere en securityscanner, ikke udvælges på grundlag af diskriminerende kriterier;

| 30. | understreger, at enhver form for profilfastlæggelse baseret på f.eks. køn, race, farve, etnisk tilhørsforhold, genetiske træk, sprog, religion eller tro er uacceptabel som led i proceduren for udvælgelse til eller afvisning af sikkerhedsscanning; |
| --- | --- |

30.

understreger, at enhver form for profilfastlæggelse baseret på f.eks. køn, race, farve, etnisk tilhørsforhold, genetiske træk, sprog, religion eller tro er uacceptabel som led i proceduren for udvælgelse til eller afvisning af sikkerhedsscanning;

Databeskyttelse

| 31. | mener, at alle securityscannere bør anvende tændstikfigurer for at beskytte passagerernes identitet og sikre, at de ikke kan identificeres gennem billeder af nogen del af deres krop; |
| --- | --- |

31.

mener, at alle securityscannere bør anvende tændstikfigurer for at beskytte passagerernes identitet og sikre, at de ikke kan identificeres gennem billeder af nogen del af deres krop;

| 32. | understreger, at den anvendte teknologi ikke må gøre det muligt at lagre eller gemme data; |
| --- | --- |

32.

understreger, at den anvendte teknologi ikke må gøre det muligt at lagre eller gemme data;

| 33. | erindrer om, at anvendelsen af securityscannere skal ske under overholdelse af direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995; |
| --- | --- |

33.

erindrer om, at anvendelsen af securityscannere skal ske under overholdelse af direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995;

| 34. | understreger, at de medlemsstater, der beslutter at anvende securityscannere, i henhold til nærhedsprincippet bør have mulighed for at anvende strengere bestemmelser end de i fællesskabsretten fastsatte bestemmelser om beskyttelse af borgerne og deres personoplysninger; |
| --- | --- |

34.

understreger, at de medlemsstater, der beslutter at anvende securityscannere, i henhold til nærhedsprincippet bør have mulighed for at anvende strengere bestemmelser end de i fællesskabsretten fastsatte bestemmelser om beskyttelse af borgerne og deres personoplysninger;

Information til de scannede personer

| 35. | mener, at de kontrollerede personer på forhånd skal modtage omfattende oplysninger, navnlig om den pågældende scanners funktion, foranstaltningerne til beskyttelse af den personlige integritet, privatlivets fred og persondata samt om muligheden for at afvise at passere gennem scanneren; |
| --- | --- |

35.

mener, at de kontrollerede personer på forhånd skal modtage omfattende oplysninger, navnlig om den pågældende scanners funktion, foranstaltningerne til beskyttelse af den personlige integritet, privatlivets fred og persondata samt om muligheden for at afvise at passere gennem scanneren;

| 36. | henstiller, at der i Kommissionens informationskampagner om flypassagerers rettigheder indføjes et afsnit med detaljerede oplysninger om passagernes rettigheder i forbindelse med sikkerhedsscreening og securityscannere; |
| --- | --- |

36.

henstiller, at der i Kommissionens informationskampagner om flypassagerers rettigheder indføjes et afsnit med detaljerede oplysninger om passagernes rettigheder i forbindelse med sikkerhedsscreening og securityscannere;

Behandling af scannede personer

| 37. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at sikkerhedspersonalet modtager særlig uddannelse i at betjene securityscannerne på en sådan måde, at de respekterer passagerernes grundlæggende rettigheder, personlige integritet, personlige data og sundhed; mener i denne forbindelse, at en adfærdskodeks kunne være et yderst nyttigt redskab for sikkerhedspersonale med ansvar for scannerne; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at sikkerhedspersonalet modtager særlig uddannelse i at betjene securityscannerne på en sådan måde, at de respekterer passagerernes grundlæggende rettigheder, personlige integritet, personlige data og sundhed; mener i denne forbindelse, at en adfærdskodeks kunne være et yderst nyttigt redskab for sikkerhedspersonale med ansvar for scannerne;

Finansiering af luftfartssikkerheden

| 38. | erindrer om sin holdning af 5. maj 2010 om luftfartssikkerhedsafgifter; |
| --- | --- |

38.

erindrer om sin holdning af 5. maj 2010 om luftfartssikkerhedsafgifter;

| 39. | mener, at sikkerhedsafgifterne skal være gennemskuelige, at de kun må anvendes til at dække sikkerhedsomkostninger, og at medlemsstater, der beslutter at anvende strengere krav, skal finansiere de ekstra omkostninger, som det medfører; |
| --- | --- |

39.

mener, at sikkerhedsafgifterne skal være gennemskuelige, at de kun må anvendes til at dække sikkerhedsomkostninger, og at medlemsstater, der beslutter at anvende strengere krav, skal finansiere de ekstra omkostninger, som det medfører;

| 40. | opfordrer Rådet til øjeblikkeligt at fastlægge en førstebehandlingsholdning om luftfartssikkerhedsafgifter, eftersom lovgivningen om luftfartssikkerhed og lovgivningen om luftfartssikkerhedsafgifter er nært forbundet; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Rådet til øjeblikkeligt at fastlægge en førstebehandlingsholdning om luftfartssikkerhedsafgifter, eftersom lovgivningen om luftfartssikkerhed og lovgivningen om luftfartssikkerhedsafgifter er nært forbundet;

| 41. | anbefaler, at udgifterne til sikkerhedsforanstaltninger anføres på hver enkelt passagers billet; |
| --- | --- |

41.

anbefaler, at udgifterne til sikkerhedsforanstaltninger anføres på hver enkelt passagers billet;

Forbud mod væsker, aerosoldåser og geléer

| 42. | gentager og fastholder sin holdning til fordel for en ophævelse af forbuddet mod at transportere væsker i 2011 og 2013, som fastlagt i EU-bestemmelserne; opfordrer derfor alle berørte parter, Kommissionen, medlemsstaterne og luftfartssektoren til at arbejde tæt sammen for at sikre, at restriktionerne angående transport af væsker om bord på fly ophæves til fordel for passagererne; |
| --- | --- |

42.

gentager og fastholder sin holdning til fordel for en ophævelse af forbuddet mod at transportere væsker i 2011 og 2013, som fastlagt i EU-bestemmelserne; opfordrer derfor alle berørte parter, Kommissionen, medlemsstaterne og luftfartssektoren til at arbejde tæt sammen for at sikre, at restriktionerne angående transport af væsker om bord på fly ophæves til fordel for passagererne;

| 43. | opfordrer medlemsstater og lufthavne til at gøre alt, hvad der er nødvendigt, for at disponere over passende teknologi i tide, således at ophævelsen af forbuddet mod at transportere væsker på de planlagte tidspunkter ikke indebærer nogen forringelse af sikkerheden; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstater og lufthavne til at gøre alt, hvad der er nødvendigt, for at disponere over passende teknologi i tide, således at ophævelsen af forbuddet mod at transportere væsker på de planlagte tidspunkter ikke indebærer nogen forringelse af sikkerheden;

| 44. | mener i denne forbindelse, at alle involverede bør gøre alt, hvad der er nødvendigt, for at sikre overgangen fra et forbud mod transport af væsker, aerosoldåser og geléer til kontrol heraf på en så tilfredsstillende og ensartet måde som muligt, således at passagerernes rettigheder til enhver tid garanteres; |
| --- | --- |

44.

mener i denne forbindelse, at alle involverede bør gøre alt, hvad der er nødvendigt, for at sikre overgangen fra et forbud mod transport af væsker, aerosoldåser og geléer til kontrol heraf på en så tilfredsstillende og ensartet måde som muligt, således at passagerernes rettigheder til enhver tid garanteres;

Sikkerhedsforanstaltninger for fragt

| 45. | mener, at kontrollen af fragt og post, der er baseret på en risikoanalyse, bør stå i rimeligt forhold til de trusler, som transporten heraf indebærer, og at der bør være den nødvendige sikkerhed, navnlig når fragt og post transporteres i passagerfly; |
| --- | --- |

45.

mener, at kontrollen af fragt og post, der er baseret på en risikoanalyse, bør stå i rimeligt forhold til de trusler, som transporten heraf indebærer, og at der bør være den nødvendige sikkerhed, navnlig når fragt og post transporteres i passagerfly;

| 46. | erindrer om, at det ikke er muligt at foretage en 100 % scanning af fragten; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at gennemføre forordning (EF) nr. 300/2008 såvel som den tilsvarende kommissionsforordning (EU) nr. 185/2010 for at forbedre sikkerheden inden for hele forsyningskæden; |
| --- | --- |

46.

erindrer om, at det ikke er muligt at foretage en 100 % scanning af fragten; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at gennemføre forordning (EF) nr. 300/2008 såvel som den tilsvarende kommissionsforordning (EU) nr. 185/2010 for at forbedre sikkerheden inden for hele forsyningskæden;

| 47. | mener, at sikkerhedsniveauet for fragt stadig er forskelligt i de forskellige medlemsstater, og at de for at opnå "one-stop-sikkerhedskontrol" skal sikre korrekt anvendelse af de eksisterende foranstaltninger for europæisk fragt og post og anerkendelse af fragtagenter, der er sikkerhedsgodkendt i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

47.

mener, at sikkerhedsniveauet for fragt stadig er forskelligt i de forskellige medlemsstater, og at de for at opnå "one-stop-sikkerhedskontrol" skal sikre korrekt anvendelse af de eksisterende foranstaltninger for europæisk fragt og post og anerkendelse af fragtagenter, der er sikkerhedsgodkendt i andre medlemsstater;

| 48. | mener, at medlemsstaternes sikkerhedsforanstaltninger for luftfragt og -post og Kommissionens inspektion af disse foranstaltninger er blevet styrket, og anser det derfor for fuldstændigt afgørende at udarbejde en teknisk rapport med henblik på at kortlægge svaghederne i det nuværende fragtsystem og eventuelle løsninger til at afhjælpe disse svagheder; |
| --- | --- |

48.

mener, at medlemsstaternes sikkerhedsforanstaltninger for luftfragt og -post og Kommissionens inspektion af disse foranstaltninger er blevet styrket, og anser det derfor for fuldstændigt afgørende at udarbejde en teknisk rapport med henblik på at kortlægge svaghederne i det nuværende fragtsystem og eventuelle løsninger til at afhjælpe disse svagheder;

| 49. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at styrke screening og inspektioner vedrørende luftfragt, bl.a. i forbindelse med valideringen af sikkerhedsgodkendte fragtagenter for kendte befragtere; understreger i den forbindelse behovet for at have flere inspektører på nationalt niveau; |
| --- | --- |

49.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at styrke screening og inspektioner vedrørende luftfragt, bl.a. i forbindelse med valideringen af sikkerhedsgodkendte fragtagenter for kendte befragtere; understreger i den forbindelse behovet for at have flere inspektører på nationalt niveau;

| 50. | understreger toldoplysningernes potentiale, hvad angår beregningen af risikoen i forbindelse med specifikke forsendelser, og anmoder Kommissionen om at fortsætte sit arbejde vedrørende mulighederne for at anvende toldrelaterede elektroniske systemer til luftfartssikkerhedsformål, især ved hjælp af EU's importkontrolsystem til forbedring af samarbejdet mellem toldmyndighederne; |
| --- | --- |

50.

understreger toldoplysningernes potentiale, hvad angår beregningen af risikoen i forbindelse med specifikke forsendelser, og anmoder Kommissionen om at fortsætte sit arbejde vedrørende mulighederne for at anvende toldrelaterede elektroniske systemer til luftfartssikkerhedsformål, især ved hjælp af EU's importkontrolsystem til forbedring af samarbejdet mellem toldmyndighederne;

| 51. | opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at garantere sikkerheden i forbindelse med forsendelse af fragt fra tredjelande allerede i oprindelseslufthavnen og opstille kriterier for identificering af højrisikofragt og de forskellige agenters ansvar; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at garantere sikkerheden i forbindelse med forsendelse af fragt fra tredjelande allerede i oprindelseslufthavnen og opstille kriterier for identificering af højrisikofragt og de forskellige agenters ansvar;

| 52. | anmoder Kommissionen om, at der i sikkerhedsprogrammet tages hensyn til alle de berørte aktørers særlige forhold, og om at forlige hensynet til sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med udveksling af post og fragt og behovet for at sikre en økonomisk dynamik, der fortsat tilgodeser samhandel, tjenesteydelser af høj kvalitet og udvikling af e-handlen; |
| --- | --- |

52.

anmoder Kommissionen om, at der i sikkerhedsprogrammet tages hensyn til alle de berørte aktørers særlige forhold, og om at forlige hensynet til sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med udveksling af post og fragt og behovet for at sikre en økonomisk dynamik, der fortsat tilgodeser samhandel, tjenesteydelser af høj kvalitet og udvikling af e-handlen;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at foreslå et harmoniseret system til oprindelig uddannelse og videreuddannelse af sikkerhedspersonalet i forbindelse med fragt, således at det kan holde sig underrettet om den seneste tekniske udvikling på sikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at foreslå et harmoniseret system til oprindelig uddannelse og videreuddannelse af sikkerhedspersonalet i forbindelse med fragt, således at det kan holde sig underrettet om den seneste tekniske udvikling på sikkerhedsområdet;

Internationale forbindelser

| 54. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og tredjelande om en risikovurdering og om efterretningssystemer på luftfartsikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og tredjelande om en risikovurdering og om efterretningssystemer på luftfartsikkerhedsområdet;

| 55. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme globale normative standarder inden for rammerne af ICAO for at støtte tredjelandenes bestræbelser på at gennemføre disse standarder, for at nå frem til gensidig anerkendelse af sikkerhedsforanstaltninger og for at forfølge målet om en fælles effektiv sikkerhedskontrol; |
| --- | --- |

55.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme globale normative standarder inden for rammerne af ICAO for at støtte tredjelandenes bestræbelser på at gennemføre disse standarder, for at nå frem til gensidig anerkendelse af sikkerhedsforanstaltninger og for at forfølge målet om en fælles effektiv sikkerhedskontrol;

*

* *

| 56. | mener, at det er uhensigtsmæssigt at anvende komitologiproceduren i forbindelse med luftfartssikkerhedssektoren, i det mindste for så vidt angår foranstaltninger, der indvirker på borgernes rettigheder, og kræver fuld inddragelse af Europa-Parlamentet gennem den fælles beslutningstagning; |
| --- | --- |

56.

mener, at det er uhensigtsmæssigt at anvende komitologiproceduren i forbindelse med luftfartssikkerhedssektoren, i det mindste for så vidt angår foranstaltninger, der indvirker på borgernes rettigheder, og kræver fuld inddragelse af Europa-Parlamentet gennem den fælles beslutningstagning;

| 57. | forventer, at Kommissionen i løbet af indeværende valgperiode forlægger et forslag til retsakt om tilpasning af forordning (EF) nr. 300/2008, således at den tager hensyn til Kommissionens erklæring af 16. december 2010 i forbindelse med vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser; |
| --- | --- |

57.

forventer, at Kommissionen i løbet af indeværende valgperiode forlægger et forslag til retsakt om tilpasning af forordning (EF) nr. 300/2008, således at den tager hensyn til Kommissionens erklæring af 16. december 2010 i forbindelse med vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser;

| 58. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

58.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 71.

(2)  EUT L 97 af 9.4.2008, s. 72.

(3)  EUT L 91 af 3.4.2009, s. 7.

(4)  EUT L 55 af 5.3.2010, s. 1.

(5)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 164.

(6)  EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

(7)  EUT L 184 af 24.5.2004, s. 1.

(8)  EUT L 114 af 27.4.2006, s. 38.

(9)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(10)  EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.

(11)  EFT L 272 af 25.10.1996, s. 36.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/134 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/134

---

Onsdag den 6. juli 2011Kvinder og virksomhedsledelse

P7_TA(2011)0330

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om kvinder og virksomhedsledelse (2010/2115(INI))

2013/C 33 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fjerde internationale kvindekonference i Beijing i september 1995, til erklæringen og handlingsplanen fra Beijing og til de efterfølgende slutdokumenter, der vedtoges på FN's særlige samlinger Beijing +5, Beijing +10 og Beijing +15 vedrørende yderligere tiltag og initiativer til gennemførelse af Beijingerklæringen og -handlingsplanen, som vedtoges henholdsvis den 9. juni 2000, den 11. marts 2005, og den 12. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde internationale kvindekonference i Beijing i september 1995, til erklæringen og handlingsplanen fra Beijing og til de efterfølgende slutdokumenter, der vedtoges på FN's særlige samlinger Beijing +5, Beijing +10 og Beijing +15 vedrørende yderligere tiltag og initiativer til gennemførelse af Beijingerklæringen og -handlingsplanen, som vedtoges henholdsvis den 9. juni 2000, den 11. marts 2005, og den 12. marts 2010,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 1948,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 1, 2, 3, 4, 5, 21 og 23, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 1, 2, 3, 4, 5, 21 og 23,

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, der lægger vægt på værdier, der er fælles for medlemsstaterne, såsom pluralisme, ikke-diskrimination, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem mænd og kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, der lægger vægt på værdier, der er fælles for medlemsstaterne, såsom pluralisme, ikke-diskrimination, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem mænd og kvinder,

| — | der henviser til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der omhandler bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der omhandler bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om fremskridt i ligestillingen mellem kvinder og mænd - Årsrapport 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om fremskridt i ligestillingen mellem kvinder og mænd - Årsrapport 2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010"På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne - 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010"På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne - 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen" (KOM(2010)0608),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010 om "Strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010 om "Strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015" (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 6. juni 2010"Corporate governance i finansielle institutioner og aflønningspolitik" (KOM(2010)0284), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 6. juni 2010"Corporate governance i finansielle institutioner og aflønningspolitik" (KOM(2010)0284),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2010 med titlen "Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder - Et kvindecharter" (KOM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2010 med titlen "Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder - Et kvindecharter" (KOM(2010)0078),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt, som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2006, og den nye europæiske ligestillingspagt, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 7. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt, som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2006, og den nye europæiske ligestillingspagt, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 7. marts 2011,

| — | der henviser til Rådets henstilling 96/694/EF om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 96/694/EF om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen,

| — | der henviser til Det Verdensøkonomiske Forum, der blev afholdt den 26.-29. januar 2011 i Davos og programmet "Women Leaders and Gender Parity", |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Verdensøkonomiske Forum, der blev afholdt den 26.-29. januar 2011 i Davos og programmet "Women Leaders and Gender Parity",

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om corporate governance i finansielle institutioner (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om corporate governance i finansielle institutioner (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union - 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union - 2010 (2),

| — | der henviser til sine beslutninger af 15. juni 1995 om den fjerde internationale kvindekonference i Beijing: Ligestilling, udvikling og fred (3), af 10. marts 2005 om opfølgningen af den fjerde verdenskvindekonference - Handlingsprogrammet Platform for Action (Beijing+10) (4), og af 25. februar 2010 om Beijing +15 - FN-handlingsplan for ligestilling mellem kvinder og mænd (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 15. juni 1995 om den fjerde internationale kvindekonference i Beijing: Ligestilling, udvikling og fred (3), af 10. marts 2005 om opfølgningen af den fjerde verdenskvindekonference - Handlingsprogrammet Platform for Action (Beijing+10) (4), og af 25. februar 2010 om Beijing +15 - FN-handlingsplan for ligestilling mellem kvinder og mænd (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48 |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0210/2011),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er et af Den Europæiske Unions grundlæggende principper, som er nedfældet i Traktaten om Den Europæiske Union og er en af dens målsætninger og opgaver, og til, at integrering af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder i alle aktiviteter udgør en særlig opgave for Unionen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er et af Den Europæiske Unions grundlæggende principper, som er nedfældet i Traktaten om Den Europæiske Union og er en af dens målsætninger og opgaver, og til, at integrering af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder i alle aktiviteter udgør en særlig opgave for Unionen,

| B. | der henviser til, at det bør være et af EU's prioriterede mål at gøre det muligt for kompetente og kvalificerede kvinder at opnå stillinger, der er i dag er svære at opnå adgang til, ved at fjerne de eksisterende barrierer og uligheder, som forhindrer kvinder i at fremme deres karriere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det bør være et af EU's prioriterede mål at gøre det muligt for kompetente og kvalificerede kvinder at opnå stillinger, der er i dag er svære at opnå adgang til, ved at fjerne de eksisterende barrierer og uligheder, som forhindrer kvinder i at fremme deres karriere,

| C. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene på beskæftigelsesområdet uden forskel bør fremme mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og i ledende stillinger på alle niveauer med henblik på social retfærdighed og for at udnytte kvinders kompetencer fuldt ud og samtidig styrke økonomien, samt at den bør sikre kvinders karrieremuligheder i samme omfang som mænds, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene på beskæftigelsesområdet uden forskel bør fremme mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og i ledende stillinger på alle niveauer med henblik på social retfærdighed og for at udnytte kvinders kompetencer fuldt ud og samtidig styrke økonomien, samt at den bør sikre kvinders karrieremuligheder i samme omfang som mænds,

| D. | der henviser til, at kvinderne i 2008 har opnået 59,5 % af universitetseksamensbeviserne i EU, og at de udgør et flertal af de studerende inden for handel, forvaltning og jura, men der henviser til, at de imidlertid i 2009 stadig kun besatte 10,9 % af ledelsesposterne inden for de største børsnoterede virksomheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvinderne i 2008 har opnået 59,5 % af universitetseksamensbeviserne i EU, og at de udgør et flertal af de studerende inden for handel, forvaltning og jura, men der henviser til, at de imidlertid i 2009 stadig kun besatte 10,9 % af ledelsesposterne inden for de største børsnoterede virksomheder,

| E. | der henviser til, at forhindringerne for kvindernes repræsentation ligeledes kan tillægges et samspil mellem kønsbaseret forskelsbehandling og stereotype adfærdsmønstre, der har tendens til at hænge ved i virksomhederne samt begrænsede mentorordninger for potentielle kvindelige ledere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forhindringerne for kvindernes repræsentation ligeledes kan tillægges et samspil mellem kønsbaseret forskelsbehandling og stereotype adfærdsmønstre, der har tendens til at hænge ved i virksomhederne samt begrænsede mentorordninger for potentielle kvindelige ledere,

| F. | der henviser til, at undersøgelser fra Kommissionen og den private sektor har påvist en sammenhæng mellem virksomhedernes forbedrede økonomiske og finansielle resultater og tilstedeværelsen af kvinder i disses beslutningstagende organer, og at det tydeligt fremgår, at en betydelig repræsentation af kvinder i ledende stillinger faktisk forbedrer resultaterne og konkurrencedygtigheden, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at undersøgelser fra Kommissionen og den private sektor har påvist en sammenhæng mellem virksomhedernes forbedrede økonomiske og finansielle resultater og tilstedeværelsen af kvinder i disses beslutningstagende organer, og at det tydeligt fremgår, at en betydelig repræsentation af kvinder i ledende stillinger faktisk forbedrer resultaterne og konkurrencedygtigheden,

| G. | der henviser til, at det derfor er afgørende at indføre metoder, som f.eks. casestudier og udveksling af god praksis på dette område samt positiv særbehandling, for at opnå optimal anvendelse af kvindelige menneskelige ressourcer på alle niveauer i virksomhederne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det derfor er afgørende at indføre metoder, som f.eks. casestudier og udveksling af god praksis på dette område samt positiv særbehandling, for at opnå optimal anvendelse af kvindelige menneskelige ressourcer på alle niveauer i virksomhederne,

| H. | der henviser til, at kvinderne i dag, selv når der tages hensyn til forskelle landene imellem og de forskellige erhvervssektorer, blot udgør 10 % af bestyrelsesmedlemmerne i de største børsnoterede selskaber i EU og kun 3 % af bestyrelsesformændene; der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel stadig er så høj som 17,5 % for EU som helhed, hvilket også gælder for ledende stillinger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvinderne i dag, selv når der tages hensyn til forskelle landene imellem og de forskellige erhvervssektorer, blot udgør 10 % af bestyrelsesmedlemmerne i de største børsnoterede selskaber i EU og kun 3 % af bestyrelsesformændene; der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel stadig er så høj som 17,5 % for EU som helhed, hvilket også gælder for ledende stillinger,

| I. | der henviser til, at antallet af kvinder i virksomhedsbestyrelser i øjeblikket kun stiger med et halvt procentpoint om året; der henviser til, at det med denne langsomme udvikling vil vare endnu 50 år før begge køn vil være repræsenteret i virksomhedernes bestyrelser med mindst 40 % hver, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at antallet af kvinder i virksomhedsbestyrelser i øjeblikket kun stiger med et halvt procentpoint om året; der henviser til, at det med denne langsomme udvikling vil vare endnu 50 år før begge køn vil være repræsenteret i virksomhedernes bestyrelser med mindst 40 % hver,

| J. | der henviser til, at handels- og industrikamrene og de organisationer, der repræsenterer fagforeninger og arbejdsgivere, er langt fra at nå en ligelig fordeling mellem mænd og kvinder, og det afspejler kvindernes ubetydelige repræsentation i virksomhedsbestyrelserne; der imidlertid henviser til, at handels- og industrikamrene og de organisationer, der repræsenterer fagforeninger og arbejdsgivere, kan bidrage til formidlingen og udvekslingen af god praksis i denne henseende, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at handels- og industrikamrene og de organisationer, der repræsenterer fagforeninger og arbejdsgivere, er langt fra at nå en ligelig fordeling mellem mænd og kvinder, og det afspejler kvindernes ubetydelige repræsentation i virksomhedsbestyrelserne; der imidlertid henviser til, at handels- og industrikamrene og de organisationer, der repræsenterer fagforeninger og arbejdsgivere, kan bidrage til formidlingen og udvekslingen af god praksis i denne henseende,

| K. | der henviser til, at det er de politiske beslutningstagere i EU såvel som i medlemsstaterne og virksomhedernes ansvar at fjerne hindringerne for kvindernes adgang til arbejdsmarkedet i almindelighed og til ledelsesorganer i særdeleshed og at give kvinder lige muligheder, således at disse får adgang til beslutningstagende stillinger, og derved garantere en effektiv anvendelse af alle eksisterende ressourcer, fremme strømmen af kvindelige kompetencer og kvalifikationer og på bedste måde anvende det menneskelige potentiale, Unionen råder over, samt værne om Unionens grundlæggende værdigrundlag, hvor ligestilling er et fundamentalt princip, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er de politiske beslutningstagere i EU såvel som i medlemsstaterne og virksomhedernes ansvar at fjerne hindringerne for kvindernes adgang til arbejdsmarkedet i almindelighed og til ledelsesorganer i særdeleshed og at give kvinder lige muligheder, således at disse får adgang til beslutningstagende stillinger, og derved garantere en effektiv anvendelse af alle eksisterende ressourcer, fremme strømmen af kvindelige kompetencer og kvalifikationer og på bedste måde anvende det menneskelige potentiale, Unionen råder over, samt værne om Unionens grundlæggende værdigrundlag, hvor ligestilling er et fundamentalt princip,

| L. | der henviser til, at de proaktive initiativer og foranstaltninger, der er iværksat af den private sektor for at opnå en bedre repræsentation af kvinder, f.eks. de, der sigter mod udvikling af de menneskelige ressourcer i virksomhederne med henblik på i højere grad at støtte kvinders karriere, eller oprettelsen af netværk uden for virksomhederne, der støtter kvinders deltagelse og forfremmelse samt jævnlig udveksling af god praksis, har vist sig at være nyttige og bør fremmes til trods for, at de ikke er tilstrækkelige til at vende situationen i virksomhederne, og at kvinder stadig er underrepræsenterede i ledelsen af disse, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de proaktive initiativer og foranstaltninger, der er iværksat af den private sektor for at opnå en bedre repræsentation af kvinder, f.eks. de, der sigter mod udvikling af de menneskelige ressourcer i virksomhederne med henblik på i højere grad at støtte kvinders karriere, eller oprettelsen af netværk uden for virksomhederne, der støtter kvinders deltagelse og forfremmelse samt jævnlig udveksling af god praksis, har vist sig at være nyttige og bør fremmes til trods for, at de ikke er tilstrækkelige til at vende situationen i virksomhederne, og at kvinder stadig er underrepræsenterede i ledelsen af disse,

| M. | der henviser til, at Kommissionen har meddelt, at den vil fremlægge lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre, at børsnoterede selskaber træffer effektive foranstaltninger til at opnå lige repræsentation af kvinder og mænd i bestyrelser, såfremt dette ikke kan opnås ved hjælp af selvregulering inden for de næste 12 måneder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen har meddelt, at den vil fremlægge lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre, at børsnoterede selskaber træffer effektive foranstaltninger til at opnå lige repræsentation af kvinder og mænd i bestyrelser, såfremt dette ikke kan opnås ved hjælp af selvregulering inden for de næste 12 måneder,

| 1. | glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen bebudede den 1. marts 2011, og navnlig dens hensigt om at foreslå, at der vedtages europæisk lovgivning i 2012, såfremt det ikke lykkes for virksomhederne gennem frivillige foranstaltninger at nå målene for 30 % kvinder i virksomhedsbestyrelser i 2015 og 40 % i 2020; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen bebudede den 1. marts 2011, og navnlig dens hensigt om at foreslå, at der vedtages europæisk lovgivning i 2012, såfremt det ikke lykkes for virksomhederne gennem frivillige foranstaltninger at nå målene for 30 % kvinder i virksomhedsbestyrelser i 2015 og 40 % i 2020;

| 2. | opfordrer indtrængende virksomhederne til at nå den kritiske tærskel på 30 % kvinder i den øverste ledelse inden 2015 og 40 % inden 2020; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende virksomhederne til at nå den kritiske tærskel på 30 % kvinder i den øverste ledelse inden 2015 og 40 % inden 2020;

| 3. | konstaterer en klar forbedring i repræsentationen af kvinder i Norge siden vedtagelsen af en lovgivning i 2003, der fastsætter, at bestyrelsesposterne i børsnoterede virksomheder med mere end 500 medarbejdere skal være besat med mindst 40 % kvinder og 40 % mænd og med effektive sanktioner for manglende overholdelse; |
| --- | --- |

3.

konstaterer en klar forbedring i repræsentationen af kvinder i Norge siden vedtagelsen af en lovgivning i 2003, der fastsætter, at bestyrelsesposterne i børsnoterede virksomheder med mere end 500 medarbejdere skal være besat med mindst 40 % kvinder og 40 % mænd og med effektive sanktioner for manglende overholdelse;

| 4. | understreger, at virksomhederne er forpligtede til at sikre ligebehandling og lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdspladsen, og at der med dette for øje bør vedtages foranstaltninger til at undgå enhver form for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

4.

understreger, at virksomhederne er forpligtede til at sikre ligebehandling og lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdspladsen, og at der med dette for øje bør vedtages foranstaltninger til at undgå enhver form for forskelsbehandling;

| 5. | bifalder initiativerne fra medlemsstater som Frankrig, Nederlandene og Spanien, der fastsætter en repræsentationstærskel for kvinder i virksomhedernes øverste ledelse, som virksomhederne skal overholde, og følger debatten om repræsentation af kvinder i andre medlemsstater som Belgien, Tyskland og Italien; noterer sig, at kun politisk vilje gør det muligt fremskynde processen med at vedtage bindende foranstaltninger med sigte på at bidrage til en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i virksomhedernes øverste ledelse; |
| --- | --- |

5.

bifalder initiativerne fra medlemsstater som Frankrig, Nederlandene og Spanien, der fastsætter en repræsentationstærskel for kvinder i virksomhedernes øverste ledelse, som virksomhederne skal overholde, og følger debatten om repræsentation af kvinder i andre medlemsstater som Belgien, Tyskland og Italien; noterer sig, at kun politisk vilje gør det muligt fremskynde processen med at vedtage bindende foranstaltninger med sigte på at bidrage til en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i virksomhedernes øverste ledelse;

| 6. | glæder sig over Finlands "Corporate Governance Code", som indeholder et krav om, at virksomhederne skal have både mandlige og kvindelige repræsentanter i de beslutningstagende organer, samt at manglende overholdelse af dette krav skal offentliggøres; bemærker, at andelen af kvinder i de finske virksomheders beslutningstagende organer som følge af kodeksen nu udgør 25 %, og at andelen af børsnoterede virksomheder, som har kvinder på tilsyns- eller bestyrelsesposter, er steget fra 51 % til omkring 70 % efter det blev kendt, at kodeksen var blevet indført; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over Finlands "Corporate Governance Code", som indeholder et krav om, at virksomhederne skal have både mandlige og kvindelige repræsentanter i de beslutningstagende organer, samt at manglende overholdelse af dette krav skal offentliggøres; bemærker, at andelen af kvinder i de finske virksomheders beslutningstagende organer som følge af kodeksen nu udgør 25 %, og at andelen af børsnoterede virksomheder, som har kvinder på tilsyns- eller bestyrelsesposter, er steget fra 51 % til omkring 70 % efter det blev kendt, at kodeksen var blevet indført;

| 7. | insisterer på, at rekruttering til stillinger i virksomhedernes øverste ledelse skal være baseret på de kompetencer, der kræves i form af færdigheder, kvalifikationer og erfaring, og at principperne om gennemsigtighed, objektivitet, rummelighed, effektivitet, ikke-diskrimination og ligestilling mellem kønnene skal overholdes i virksomhedernes rekrutteringspolitikker; |
| --- | --- |

7.

insisterer på, at rekruttering til stillinger i virksomhedernes øverste ledelse skal være baseret på de kompetencer, der kræves i form af færdigheder, kvalifikationer og erfaring, og at principperne om gennemsigtighed, objektivitet, rummelighed, effektivitet, ikke-diskrimination og ligestilling mellem kønnene skal overholdes i virksomhedernes rekrutteringspolitikker;

| 8. | mener, at det er nødvendigt at overveje at indføre effektive regler for at forhindre folk i at have flere bestyrelsesposter, både med henblik på at frigøre stillinger til fordel for kvinder, men også for at bidrage til at sikre effektivitet og uafhængighed for bestyrelsesmedlemmer i mellemstore og store virksomheder; |
| --- | --- |

8.

mener, at det er nødvendigt at overveje at indføre effektive regler for at forhindre folk i at have flere bestyrelsesposter, både med henblik på at frigøre stillinger til fordel for kvinder, men også for at bidrage til at sikre effektivitet og uafhængighed for bestyrelsesmedlemmer i mellemstore og store virksomheder;

| 9. | understreger, at offentlige børsnoterede virksomheder bør foregå med et godt eksempel og være de første til at gennemføre, at mænd og kvinder er ligeligt repræsenteret i bestyrelser og ledende stillinger på alle niveauer; |
| --- | --- |

9.

understreger, at offentlige børsnoterede virksomheder bør foregå med et godt eksempel og være de første til at gennemføre, at mænd og kvinder er ligeligt repræsenteret i bestyrelser og ledende stillinger på alle niveauer;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gennemføre nye politikker, der muliggør en større kvindedeltagelse i virksomhedernes ledelse, navnlig gennem:






  a) | indledning af en årlig dialog, der ikke er begrænset til spørgsmålet om kvoter, med de større virksomheders ledelser og arbejdsmarkedets parter om, hvordan antallet af kvinder kan øges |
| --- | --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gennemføre nye politikker, der muliggør en større kvindedeltagelse i virksomhedernes ledelse, navnlig gennem:

a)

indledning af en årlig dialog, der ikke er begrænset til spørgsmålet om kvoter, med de større virksomheders ledelser og arbejdsmarkedets parter om, hvordan antallet af kvinder kan øges

| b) | støtte til initiativer, der sigter mod at vurdere og fremme ligestilling i ansættelsesudvalg og på andre områder, som f.eks. lønforskelle, jobklassificering, uddannelse eller karriereudvikling |
| --- | --- |

b)

støtte til initiativer, der sigter mod at vurdere og fremme ligestilling i ansættelsesudvalg og på andre områder, som f.eks. lønforskelle, jobklassificering, uddannelse eller karriereudvikling

| c) | fremme af europæiske virksomheders sociale ansvar ved hjælp af en forpligtelse til at sikre kvinder ledelsesmæssigt ansvar og familievenlige ydelser |
| --- | --- |

c)

fremme af europæiske virksomheders sociale ansvar ved hjælp af en forpligtelse til at sikre kvinder ledelsesmæssigt ansvar og familievenlige ydelser

| d) | støtte til kulturelle foranstaltninger med henblik på at orientere unge kvinder mere i retning af videnskabelige og teknologiske studier, som efterlyst af De Forenede Nationers Økonomiske og Sociale Råd |
| --- | --- |

d)

støtte til kulturelle foranstaltninger med henblik på at orientere unge kvinder mere i retning af videnskabelige og teknologiske studier, som efterlyst af De Forenede Nationers Økonomiske og Sociale Råd

| e) | indførelse af særlige foranstaltninger og strukturer til ydelse af tjenester af høj kvalitet til en rimelig pris for så vidt angår pleje af børn, ældre og andre afhængige personer, skattemæssige incitamenter for virksomheder eller andre former for kompensation, der kan bidrage til at hjælpe aktive kvinder og mænd til bedre at kunne forene deres familiemæssige og arbejdsmæssige forpligtelser |
| --- | --- |

e)

indførelse af særlige foranstaltninger og strukturer til ydelse af tjenester af høj kvalitet til en rimelig pris for så vidt angår pleje af børn, ældre og andre afhængige personer, skattemæssige incitamenter for virksomheder eller andre former for kompensation, der kan bidrage til at hjælpe aktive kvinder og mænd til bedre at kunne forene deres familiemæssige og arbejdsmæssige forpligtelser

| f) | udvikling af kvindernes individuelle kapaciteter i virksomheden for effektivt at kunne forberede dem på at udøve ledelsesfunktioner ved hjælp af specifikke og løbende kurser og andre arbejdsmæssige ledsageforanstaltninger, såsom særlige mentor- og netværksordninger |
| --- | --- |

f)

udvikling af kvindernes individuelle kapaciteter i virksomheden for effektivt at kunne forberede dem på at udøve ledelsesfunktioner ved hjælp af specifikke og løbende kurser og andre arbejdsmæssige ledsageforanstaltninger, såsom særlige mentor- og netværksordninger

| g) | udvikling af kurser om ligestilling mellem kønnene og ikke-forskelsbehandling |
| --- | --- |

g)

udvikling af kurser om ligestilling mellem kønnene og ikke-forskelsbehandling

| h) | fremme af præcise og kvantificerbare tilsagn fra virksomhedernes side |
| --- | --- |

h)

fremme af præcise og kvantificerbare tilsagn fra virksomhedernes side

| i) | tilskyndelse af alle interessenter til at iværksætte initiativer for at ændre opfattelsen af kvinder og kvinders selvopfattelse på arbejdsområdet, således at flere kvinder bliver i stand til at påtage sig et ledelsesansvar for så vidt angår virksomhedens operationelle side og ikke blot den funktionelle side; er af den opfattelse, at sådanne initiativer bør tage sigte mod at tilskynde piger og unge kvinder til at overveje et bredere karriereperspektiv med støtte fra lærere, familie og forskellige rollemodeller, samt mod at fremstille kvindelige ledere på en positiv måde i de europæiske medier |
| --- | --- |

i)

tilskyndelse af alle interessenter til at iværksætte initiativer for at ændre opfattelsen af kvinder og kvinders selvopfattelse på arbejdsområdet, således at flere kvinder bliver i stand til at påtage sig et ledelsesansvar for så vidt angår virksomhedens operationelle side og ikke blot den funktionelle side; er af den opfattelse, at sådanne initiativer bør tage sigte mod at tilskynde piger og unge kvinder til at overveje et bredere karriereperspektiv med støtte fra lærere, familie og forskellige rollemodeller, samt mod at fremstille kvindelige ledere på en positiv måde i de europæiske medier

| j) | identifikation af måder, hvorpå repræsentationen af kvinder kan øges, navnlig kvinder fra underrepræsenterede grupper, såsom fra indvandrermiljøer eller kvinder med etnisk minoritetsbaggrund; |
| --- | --- |

j)

identifikation af måder, hvorpå repræsentationen af kvinder kan øges, navnlig kvinder fra underrepræsenterede grupper, såsom fra indvandrermiljøer eller kvinder med etnisk minoritetsbaggrund;

| 11. | understreger problemet med lønforskelle i virksomhederne og navnlig forskellen mellem den løn, som kvinder i lederstillinger modtager, og den, som deres tilsvarende mandlige kolleger modtager; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at bekæmpe de eksisterende lønforskelle i forbindelse med traditionelle stereotype stillinger, der påvirker karriereudviklingen og delvist er ansvarlige for, at kvinder er underrepræsenteret i virksomhedsledelserne; |
| --- | --- |

11.

understreger problemet med lønforskelle i virksomhederne og navnlig forskellen mellem den løn, som kvinder i lederstillinger modtager, og den, som deres tilsvarende mandlige kolleger modtager; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at bekæmpe de eksisterende lønforskelle i forbindelse med traditionelle stereotype stillinger, der påvirker karriereudviklingen og delvist er ansvarlige for, at kvinder er underrepræsenteret i virksomhedsledelserne;

| 12. | mener især, at virksomheder, som er forpligtede til at indsende komplette resultatopgørelser, bør være forpligtede til inden for en rimelig tidsramme at opnå en ligelig repræsentation af kvinder og mænd i deres bestyrelser; |
| --- | --- |

12.

mener især, at virksomheder, som er forpligtede til at indsende komplette resultatopgørelser, bør være forpligtede til inden for en rimelig tidsramme at opnå en ligelig repræsentation af kvinder og mænd i deres bestyrelser;

| 13. | tilskynder virksomhederne til at vedtage og gennemføre "Corporate governance"-kodekser som et middel til at fremme ligestilling i bestyrelser, og anvende gruppepres til at påvirke organisationer indefra og indarbejde "overhold eller forklar"-princippet, som forpligter dem til at forklare, hvorfor der ikke er mindst én kvinde i bestyrelsen; |
| --- | --- |

13.

tilskynder virksomhederne til at vedtage og gennemføre "Corporate governance"-kodekser som et middel til at fremme ligestilling i bestyrelser, og anvende gruppepres til at påvirke organisationer indefra og indarbejde "overhold eller forklar"-princippet, som forpligter dem til at forklare, hvorfor der ikke er mindst én kvinde i bestyrelsen;

| 14. | er af den opfattelse, at medlemsstaterne og Kommissionen bør iværksætte initiativer til at sikre en mere ligelig fordeling af familieplejeforpligtelser, ikke blot inden for familien, men også mellem familien og samfundet, samt mindske lønforskellen mellem kvinder og mænd, der udfører samme arbejde; mener, at der bør træffes særlige foranstaltninger med henblik på at






  a) | løse problemer med at få adgang til børnepasning, der bør være overkommelig, pålidelig og lokal |
| --- | --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at medlemsstaterne og Kommissionen bør iværksætte initiativer til at sikre en mere ligelig fordeling af familieplejeforpligtelser, ikke blot inden for familien, men også mellem familien og samfundet, samt mindske lønforskellen mellem kvinder og mænd, der udfører samme arbejde; mener, at der bør træffes særlige foranstaltninger med henblik på at

a)

løse problemer med at få adgang til børnepasning, der bør være overkommelig, pålidelig og lokal

| b) | indføre fleksible arbejdspraksisser, således at den organisatoriske kapacitet fremmes og anvendelsen af kvinders kvalifikationer optimeres; mener, at hele arbejdsstyrken bør støtte og samarbejde om sådanne fleksible arbejdspraksisser; mener, at det derfor kræver lederskab at udfordre kulturelle holdninger og traditionelle forretningsprincipper, samt bebude nye måder, hvorpå mænd og kvinders rolle i samfundet, bæredygtig arbejdsmarkedspolitik, social kapital og ansvaret over for samfundet, bør opfattes; |
| --- | --- |

b)

indføre fleksible arbejdspraksisser, således at den organisatoriske kapacitet fremmes og anvendelsen af kvinders kvalifikationer optimeres; mener, at hele arbejdsstyrken bør støtte og samarbejde om sådanne fleksible arbejdspraksisser; mener, at det derfor kræver lederskab at udfordre kulturelle holdninger og traditionelle forretningsprincipper, samt bebude nye måder, hvorpå mænd og kvinders rolle i samfundet, bæredygtig arbejdsmarkedspolitik, social kapital og ansvaret over for samfundet, bør opfattes;

| 15. | tilskynder virksomhedsledere til at øge deres personales bevidsthed om mænd og kvinders karrieremønstre og til at involvere sig personligt i karriereovervågning samt yde støtte til programmer for kvindelige ledere i deres virksomheder; |
| --- | --- |

15.

tilskynder virksomhedsledere til at øge deres personales bevidsthed om mænd og kvinders karrieremønstre og til at involvere sig personligt i karriereovervågning samt yde støtte til programmer for kvindelige ledere i deres virksomheder;

| 16. | opfordrer Kommissionen til






  a) | snarest muligt at fremlægge en fuldstændig statusrapport om kvinders repræsentation i EU i alle typer virksomheder samt de foranstaltninger af både forpligtigende og uforpligtigende karakter, der er truffet af den økonomiske sektor, og foranstaltninger, der for nylig er vedtaget i medlemsstaterne for at øge denne repræsentation |
| --- | --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til

a)

snarest muligt at fremlægge en fuldstændig statusrapport om kvinders repræsentation i EU i alle typer virksomheder samt de foranstaltninger af både forpligtigende og uforpligtigende karakter, der er truffet af den økonomiske sektor, og foranstaltninger, der for nylig er vedtaget i medlemsstaterne for at øge denne repræsentation

| b) | efter statusrapporten, og hvis de foranstaltninger, der er truffet af virksomhederne og medlemsstaterne viser sig at være utilstrækkelige, i 2012 at foreslå lovgivning, herunder kvotaer, med henblik på at øge repræsentationen af kvinder i virksomhedernes øverste ledelse til 30 % inden 2015 og 40 % inden 2020 under hensyntagen til medlemsstaternes kompetencer samt deres særlige økonomiske, strukturelle (f.eks. virksomhedsstørrelse), juridiske og regionale forhold; |
| --- | --- |

b)

efter statusrapporten, og hvis de foranstaltninger, der er truffet af virksomhederne og medlemsstaterne viser sig at være utilstrækkelige, i 2012 at foreslå lovgivning, herunder kvotaer, med henblik på at øge repræsentationen af kvinder i virksomhedernes øverste ledelse til 30 % inden 2015 og 40 % inden 2020 under hensyntagen til medlemsstaternes kompetencer samt deres særlige økonomiske, strukturelle (f.eks. virksomhedsstørrelse), juridiske og regionale forhold;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en handlingsplan for at nå de fastsætte specifikke, målelige, bindende og tidsbestemte mål for opnåelsen af en ligelig repræsentation i alle størrelse virksomheder, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en særlig vejledning for små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en handlingsplan for at nå de fastsætte specifikke, målelige, bindende og tidsbestemte mål for opnåelsen af en ligelig repræsentation i alle størrelse virksomheder, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en særlig vejledning for små og mellemstore virksomheder;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at oprette en hjemmeside dedikeret til god praksis inden for dette område med henblik på formidling og udveksling af bedste praksis; understreger betydningen af at etablere en kommunikationsstrategi for at informere offentligheden og arbejdsmarkedets parter effektivt om betydningen af sådanne foranstaltninger; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte målrettede informationskampagner; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at oprette en hjemmeside dedikeret til god praksis inden for dette område med henblik på formidling og udveksling af bedste praksis; understreger betydningen af at etablere en kommunikationsstrategi for at informere offentligheden og arbejdsmarkedets parter effektivt om betydningen af sådanne foranstaltninger; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte målrettede informationskampagner;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0223.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0085.

(3)  EFT C 166 af 3.7.1995, s. 92.

(4)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 247.

(5)  EUT C 348 af 21.12.2010, s. 11.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/140

---

Onsdag den 6. juli 2011Den finansielle, økonomiske og sociale krise: foranstaltninger og initiativer, der bør træffes

P7_TA(2011)0331

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (2010/2242(INI))

2013/C 33 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin afgørelse af 7. oktober 2009 (1) om nedsættelse af et særligt udvalg om den finansielle, økonomiske og sociale krise (CRIS-udvalget) og fastsættelse af dets beføjelser, medlemstal og funktionsperiode vedtaget i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 184, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 7. oktober 2009 (1) om nedsættelse af et særligt udvalg om den finansielle, økonomiske og sociale krise (CRIS-udvalget) og fastsættelse af dets beføjelser, medlemstal og funktionsperiode vedtaget i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 184,

| — | der henviser til sin afgørelse af 16. juni 2010 om at forlænge CRIS-udvalgets mandat til den 31. juli 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 16. juni 2010 om at forlænge CRIS-udvalgets mandat til den 31. juli 2011 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (4),

| — | der henviser til EU's aktuelle lovgivningsmæssige dagsorden, navnlig med hensyn til traktatændringer, økonomisk styring, akten for det indre marked og energipolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's aktuelle lovgivningsmæssige dagsorden, navnlig med hensyn til traktatændringer, økonomisk styring, akten for det indre marked og energipolitik,

| — | der henviser til sine konklusioner på baggrund af forslagene fra Det Særlige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i en Bæredygtig Europæisk Union efter 2013 (SURE) vedrørende den nye flerårige finansielle ramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine konklusioner på baggrund af forslagene fra Det Særlige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i en Bæredygtig Europæisk Union efter 2013 (SURE) vedrørende den nye flerårige finansielle ramme,

| — | der henviser til bidragene fra følgende kamre i de nationale parlamentariske organer: det østrigske Bundesrat, det østrigske Nationalrat, det belgiske senat og det belgiske deputeretkammer, Bulgariens nationalforsamling, Den Tjekkiske Republiks senat og Den Tjekkiske Republiks deputeretkammer, det danske Folketing, det finske Eduskunta, den franske nationalforsamling, den tyske Bundestag, det tyske Forbundsråd, det græske Vouli ton Ellinon, Ungarns nationalforsamling, det italienske deputeretkammer, det italienske Senato delle Repubblica, Letlands Saeima, Litauens Seimas, det nederlandske parlaments andetkammer, Polens Sejm og Polens senat, Portugals nationalforsamling, det rumænske Deputeretkammer, det rumænske senat, Slovakiets Nationale Råd, Sloveniens nationalforsamling, den svenske Riksdagen og Det Forenede Kongeriges House of Lords og House of Commons, |
| --- | --- |

—

der henviser til bidragene fra følgende kamre i de nationale parlamentariske organer: det østrigske Bundesrat, det østrigske Nationalrat, det belgiske senat og det belgiske deputeretkammer, Bulgariens nationalforsamling, Den Tjekkiske Republiks senat og Den Tjekkiske Republiks deputeretkammer, det danske Folketing, det finske Eduskunta, den franske nationalforsamling, den tyske Bundestag, det tyske Forbundsråd, det græske Vouli ton Ellinon, Ungarns nationalforsamling, det italienske deputeretkammer, det italienske Senato delle Repubblica, Letlands Saeima, Litauens Seimas, det nederlandske parlaments andetkammer, Polens Sejm og Polens senat, Portugals nationalforsamling, det rumænske Deputeretkammer, det rumænske senat, Slovakiets Nationale Råd, Sloveniens nationalforsamling, den svenske Riksdagen og Det Forenede Kongeriges House of Lords og House of Commons,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om den Finansielle, Økonomiske og Sociale Krise (A7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om den Finansielle, Økonomiske og Sociale Krise (A7-0228/2011),

| A. | der henviser til, at krisen har høje sociale omkostninger, idet beskæftigelsen i EU er faldet med 1,8 %, hvilket har ført til arbejdsløshed for 23 mio. økonomisk aktive personer (9,6 % af det samlede antal), en ungdomsarbejdsløshed på 21 %, usikre udsigter til fremgang med hensyn til genopretning af beskæftigelsen, og at 17 % af EU’s borgere risikerer et liv i fattigdom (5), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at krisen har høje sociale omkostninger, idet beskæftigelsen i EU er faldet med 1,8 %, hvilket har ført til arbejdsløshed for 23 mio. økonomisk aktive personer (9,6 % af det samlede antal), en ungdomsarbejdsløshed på 21 %, usikre udsigter til fremgang med hensyn til genopretning af beskæftigelsen, og at 17 % af EU’s borgere risikerer et liv i fattigdom (5),

| B. | der henviser til, at de folkelige opstande i ved Middelhavets sydlige kyster og i Mellemøsten, kan betragtes som en konsekvens af bl.a. økonomiske og sociale mangler og uligheder og høj arbejdsløshed, der navnlig rammer den påvirker den yngre, uddannede generation, og at de tjener som en påmindelse om værdien af demokrati og viser, at globaliseringen kræver detaljerede svar vedrørende anerkendelse og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt afhjælpning af ulighederne mellem lande og mellem forskellige lag i de enkelte lande, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de folkelige opstande i ved Middelhavets sydlige kyster og i Mellemøsten, kan betragtes som en konsekvens af bl.a. økonomiske og sociale mangler og uligheder og høj arbejdsløshed, der navnlig rammer den påvirker den yngre, uddannede generation, og at de tjener som en påmindelse om værdien af demokrati og viser, at globaliseringen kræver detaljerede svar vedrørende anerkendelse og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt afhjælpning af ulighederne mellem lande og mellem forskellige lag i de enkelte lande,

| C. | der henviser til, at der tre år efter Lehman Brothers’ kollaps er blevet taget enkelte skridt til at modvirke finanskrisen, men der skal arbejdes yderligere for at etablere en bæredygtig finansiel sektor, som er i stand til at håndtere aggressiv spekulation og finansiere realøkonomien, fortrinsvis gennem finansiering af behovene for langsigtede investeringer og jobskabelse; der henviser til, at der i forbindelse med reformen af den økonomiske styring ikke på tilstrækkelig effektiv vis er taget fat på spørgsmålet om ubalance på globalt plan og på EU-plan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der tre år efter Lehman Brothers’ kollaps er blevet taget enkelte skridt til at modvirke finanskrisen, men der skal arbejdes yderligere for at etablere en bæredygtig finansiel sektor, som er i stand til at håndtere aggressiv spekulation og finansiere realøkonomien, fortrinsvis gennem finansiering af behovene for langsigtede investeringer og jobskabelse; der henviser til, at der i forbindelse med reformen af den økonomiske styring ikke på tilstrækkelig effektiv vis er taget fat på spørgsmålet om ubalance på globalt plan og på EU-plan,

| D. | der henviser til, at finanskrisen i visse lande har medført en økonomisk og social krise, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at finanskrisen i visse lande har medført en økonomisk og social krise,

| E. | der henviser til, at Europa-Kommissionen forventer, at produktionen i 2013 er faldet med ca. 4,8 % af BNP og i det næste årti vil være betydelig lavere end i de seneste 20 år (6), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Kommissionen forventer, at produktionen i 2013 er faldet med ca. 4,8 % af BNP og i det næste årti vil være betydelig lavere end i de seneste 20 år (6),

| F. | der henviser til, at krisen har afsløret en mangel på tillid, sikkerhed og visioner i EU, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at krisen har afsløret en mangel på tillid, sikkerhed og visioner i EU,

| G. | der henviser til, at det er et væsentligt mål for EU at bygge videre på den sociale markedsøkonomi og dens værdier, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er et væsentligt mål for EU at bygge videre på den sociale markedsøkonomi og dens værdier,

| H. | der henviser til, at antallet af mennesker, der lever i relativ velstand er steget, men de økonomiske og sociale skævheder er samtidig blevet større, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at antallet af mennesker, der lever i relativ velstand er steget, men de økonomiske og sociale skævheder er samtidig blevet større,

| I. | der henviser til, at den globale finanskrise har haft drastiske virkninger for fremskridtene vedrørende 2015-målene, og navnlig målet om at halvere fattigdommen inden 2015, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den globale finanskrise har haft drastiske virkninger for fremskridtene vedrørende 2015-målene, og navnlig målet om at halvere fattigdommen inden 2015,

| J. | der henviser til, at krisen har understreget behovet for at arbejde frem mod økonomisk styring i EU bestående af en systematisk række politikker, der skal sikre en bæredygtig vækst, stabil beskæftigelse af ordentlig kvalitet, budgetdisciplin, korrigering af store makroøkonomiske ubalancer, konkurrenceevne og produktivitet i den europæiske økonomi samt regulering og strengere overvågning af de finansielle markeder og en passende mekanisme til løsning af finanskrisen, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at krisen har understreget behovet for at arbejde frem mod økonomisk styring i EU bestående af en systematisk række politikker, der skal sikre en bæredygtig vækst, stabil beskæftigelse af ordentlig kvalitet, budgetdisciplin, korrigering af store makroøkonomiske ubalancer, konkurrenceevne og produktivitet i den europæiske økonomi samt regulering og strengere overvågning af de finansielle markeder og en passende mekanisme til løsning af finanskrisen,

| K. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa klart har udtalt, at uanset hvor store besparelser, der kan opnås, er EU-budgettet med sin nuværende samlede størrelse på 1 % af BNI ikke i stand til at lukke det finansieringshul, der er skabt af de supplerende finansieringsbehov, som udspringer af traktaten, og af eksisterende politiske prioriteter og forpligtelser; der endvidere henviser til, at Europa-Parlamentet endvidere er overbevist om, at en forøgelse af midlerne til den næste FFR på mindst 5 % i forhold til 2013-niveauet er påkrævet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa klart har udtalt, at uanset hvor store besparelser, der kan opnås, er EU-budgettet med sin nuværende samlede størrelse på 1 % af BNI ikke i stand til at lukke det finansieringshul, der er skabt af de supplerende finansieringsbehov, som udspringer af traktaten, og af eksisterende politiske prioriteter og forpligtelser; der endvidere henviser til, at Europa-Parlamentet endvidere er overbevist om, at en forøgelse af midlerne til den næste FFR på mindst 5 % i forhold til 2013-niveauet er påkrævet;

| L. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i samme beslutning anfører, at loftet over egne indtægter har været uændret siden 1993; påpeger, at dette loft måske burde undergå en vis tilpasning i takt med, at medlemsstaterne overfører flere kompetencer til og fastlægger flere målsætninger for Unionen; påpeger, at selv om det nuværende loft over de egne indtægter, som Rådet har fastlagt med enstemmighed, giver tilstrækkeligt budgetmæssigt spillerum til at løfte de mest presserende udfordringer for Unionen, er det stadig ikke tilstrækkeligt til at gøre EU-budgettet til et autentisk værktøj til europæisk økonomisk styring eller til at yde noget betydeligt investeringsbidrag til Europa 2020-strategien på EU-niveau; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i samme beslutning anfører, at loftet over egne indtægter har været uændret siden 1993; påpeger, at dette loft måske burde undergå en vis tilpasning i takt med, at medlemsstaterne overfører flere kompetencer til og fastlægger flere målsætninger for Unionen; påpeger, at selv om det nuværende loft over de egne indtægter, som Rådet har fastlagt med enstemmighed, giver tilstrækkeligt budgetmæssigt spillerum til at løfte de mest presserende udfordringer for Unionen, er det stadig ikke tilstrækkeligt til at gøre EU-budgettet til et autentisk værktøj til europæisk økonomisk styring eller til at yde noget betydeligt investeringsbidrag til Europa 2020-strategien på EU-niveau;

| M. | der henviser til, at det for at sikre bæredygtig vækst i EU og nå målsætningerne i Europa 2020-strategien vil være nødvendigt at omfordele uudnyttede betalingsbevillinger og overføre disse til fælles programmer rettet mod vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og udnytte lån fra EIB og lancere et obligationsmarked, der er attraktivt for offentlige og private investorer med det formål at finansiere projekter i fælles interesse for hele EU (obligationer til specifikke projekter), |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det for at sikre bæredygtig vækst i EU og nå målsætningerne i Europa 2020-strategien vil være nødvendigt at omfordele uudnyttede betalingsbevillinger og overføre disse til fælles programmer rettet mod vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og udnytte lån fra EIB og lancere et obligationsmarked, der er attraktivt for offentlige og private investorer med det formål at finansiere projekter i fælles interesse for hele EU (obligationer til specifikke projekter),

I.
     
  Den europæiske statsgældskrise og eurokrisen, herunder gensidig udstedelse af statsobligationer og eurobonds

| 1. | minder om trekanten med de indbyrdes forbundne sårbarheder, hvor ubalanceret finanspolitik i nogle medlemsstater har forstærket de offentlige underskud før krisen, og finanskrisen har bidraget væsentligt til en stor stigning i disse underskud efterfulgt af spændinger på statsgældsmarkederne i visse medlemsstater, |
| --- | --- |

1.

minder om trekanten med de indbyrdes forbundne sårbarheder, hvor ubalanceret finanspolitik i nogle medlemsstater har forstærket de offentlige underskud før krisen, og finanskrisen har bidraget væsentligt til en stor stigning i disse underskud efterfulgt af spændinger på statsgældsmarkederne i visse medlemsstater,

| 2. | understreger, at efter kreditvurderingsinstitutternes degradering af Grækenlands, Irlands og Portugals statsgæld har der været en afsmittende virkning (spill over) i alle lande i euroområdet og et skift i porteføljer, der afspejler spekulativ og risikosky adfærd blandt investorerne, og at Grækenland, Irland og Portugal derfor ikke længere har kunnet opnå markedsfinansiering til overkommelige rentesatser, hvorfor der måtte ydes finansiel støtte inden for rammerne af EU-IMF-programmer; |
| --- | --- |

2.

understreger, at efter kreditvurderingsinstitutternes degradering af Grækenlands, Irlands og Portugals statsgæld har der været en afsmittende virkning (spill over) i alle lande i euroområdet og et skift i porteføljer, der afspejler spekulativ og risikosky adfærd blandt investorerne, og at Grækenland, Irland og Portugal derfor ikke længere har kunnet opnå markedsfinansiering til overkommelige rentesatser, hvorfor der måtte ydes finansiel støtte inden for rammerne af EU-IMF-programmer;

| 3. | finder, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) bør inddrages i EU-IMF-programmerne for finansiel støtte; |
| --- | --- |

3.

finder, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) bør inddrages i EU-IMF-programmerne for finansiel støtte;

| 4. | minder om, at kreditvurderingsbureauer spillede en væsentlig rolle i forbindelse med den finansielle krises opståen, fordi de foretog forkerte vurderinger af strukturerede finansielle instrumenter, som i gennemsnit måtte nedjusteres; er enig i de principper, der blev fastlagt af Rådet for Finansiel Stabilitet i oktober 2010, som giver generel vejledning om, hvordan anvendelse af eksterne kreditvurderinger reduceres, og opfordrer Kommissionen til at tage behørig hensyn til den offentlige høring, der sluttede i januar 2011; |
| --- | --- |

4.

minder om, at kreditvurderingsbureauer spillede en væsentlig rolle i forbindelse med den finansielle krises opståen, fordi de foretog forkerte vurderinger af strukturerede finansielle instrumenter, som i gennemsnit måtte nedjusteres; er enig i de principper, der blev fastlagt af Rådet for Finansiel Stabilitet i oktober 2010, som giver generel vejledning om, hvordan anvendelse af eksterne kreditvurderinger reduceres, og opfordrer Kommissionen til at tage behørig hensyn til den offentlige høring, der sluttede i januar 2011;

| 5. | opfordrer til, at der gennemføres en gennemsigtig revision af den offentlige gæld med det formål at identificere de vigtigste ejere af gældsinstrumenter samt de involverede beløb; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at der gennemføres en gennemsigtig revision af den offentlige gæld med det formål at identificere de vigtigste ejere af gældsinstrumenter samt de involverede beløb;

| 6. | bemærker, at det indebærer en trussel mod den økonomiske integration, den finansielle stabilitet og euroens troværdighed, at medlemsstaterne vælger en bilateral eller en multilateral tilgang, og glæder sig over princippet i det europæiske halvår for samordning af den økonomiske politik, hvis formål er at overvinde store interne ubalancer i EU; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at det indebærer en trussel mod den økonomiske integration, den finansielle stabilitet og euroens troværdighed, at medlemsstaterne vælger en bilateral eller en multilateral tilgang, og glæder sig over princippet i det europæiske halvår for samordning af den økonomiske politik, hvis formål er at overvinde store interne ubalancer i EU;

| 7. | understreger, at statsgældskrisen har afsløret risiciene ved EU-intern ubalance; fremhæver nødvendigheden af, at EU reagerer samlet, udvikler en meget tættere koordinering af finanspolitikkerne og i givet fald en fælles finanspolitik med et tilstrækkeligt EU-budget, delvist finansieret gennem egne midler, og indfører passende regler for krisestyring og økonomisk og finanspolitisk konvergens; |
| --- | --- |

7.

understreger, at statsgældskrisen har afsløret risiciene ved EU-intern ubalance; fremhæver nødvendigheden af, at EU reagerer samlet, udvikler en meget tættere koordinering af finanspolitikkerne og i givet fald en fælles finanspolitik med et tilstrækkeligt EU-budget, delvist finansieret gennem egne midler, og indfører passende regler for krisestyring og økonomisk og finanspolitisk konvergens;

| 8. | understreger behovet for at rationalisere medlemsstaternes udgifter gennem EU-budgettet, navnlig på områder, hvor EU har større merværdi end nationale budgetter; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for at rationalisere medlemsstaternes udgifter gennem EU-budgettet, navnlig på områder, hvor EU har større merværdi end nationale budgetter;

| 9. | understreger, at medlemsstaternes vækstperspektiver bør anses for at være et afgørende element ved definitionen af det relative renteniveau, der er knyttet til denne statsgæld, navnlig med hensyn til den bistand, der ydes af den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitet (EFSF) og fra 2013 af den europæiske stabiliseringsmekanisme (ESM); |
| --- | --- |

9.

understreger, at medlemsstaternes vækstperspektiver bør anses for at være et afgørende element ved definitionen af det relative renteniveau, der er knyttet til denne statsgæld, navnlig med hensyn til den bistand, der ydes af den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitet (EFSF) og fra 2013 af den europæiske stabiliseringsmekanisme (ESM);

| 10. | anerkender den indsats, de stærkt forgældede medlemsstater har gjort med hensyn til budgetkonsolidering og strukturreformer; |
| --- | --- |

10.

anerkender den indsats, de stærkt forgældede medlemsstater har gjort med hensyn til budgetkonsolidering og strukturreformer;

| 11. | understreger, at moderbanker fra medlemsstater også bærer deres del af ansvaret for den uansvarlige lånepraksis, der følges af deres datterselskaber i andre EU-medlemsstater, hvilket bl.a. bidrog til ejendomsboblerne i Spanien, Irland og Letland og de deraf følgende budgetvanskeligheder, som disse medlemsstater oplever i øjeblikket; påpeger derfor, at ydelse af finansiel bistand til disse forgældede medlemsstater, hvis det bliver nødvendigt, ville tjene ikke blot deres særlige interesser, men også de medlemsstaters interesse, hvis moderbanker ikke dengang udviklede en ansvarlig lånepraksis i deres datterselskaber; |
| --- | --- |

11.

understreger, at moderbanker fra medlemsstater også bærer deres del af ansvaret for den uansvarlige lånepraksis, der følges af deres datterselskaber i andre EU-medlemsstater, hvilket bl.a. bidrog til ejendomsboblerne i Spanien, Irland og Letland og de deraf følgende budgetvanskeligheder, som disse medlemsstater oplever i øjeblikket; påpeger derfor, at ydelse af finansiel bistand til disse forgældede medlemsstater, hvis det bliver nødvendigt, ville tjene ikke blot deres særlige interesser, men også de medlemsstaters interesse, hvis moderbanker ikke dengang udviklede en ansvarlig lånepraksis i deres datterselskaber;

| 12. | understreger, at alle medlemsstater har systemisk betydning; opfordrer til en omfattende reformpakke baseret på social inklusion og samhørighed, der tager fat på det finansielle systems svagheder; opfordrer til, at begrebet EU-finansforvaltning udvikles for at styrke den økonomiske søjle i ØMU'en; kræver endvidere foranstaltninger med henblik på at overvinde den nuværende mangel på konkurrenceevne gennem passende strukturreformer, som omhandler målene i Europa 2020-strategien og de grundlæggende årsager til den offentlige gældskrise, hvor det er nødvendigt; påpeger, at medlemsstaterne skal vende tilbage til holdbare offentlige finanser og vækstrater baseret på fornuftige politikker for offentlige udgifter af høj kvalitet og rimelig og effektiv opkrævning af indtægter; |
| --- | --- |

12.

understreger, at alle medlemsstater har systemisk betydning; opfordrer til en omfattende reformpakke baseret på social inklusion og samhørighed, der tager fat på det finansielle systems svagheder; opfordrer til, at begrebet EU-finansforvaltning udvikles for at styrke den økonomiske søjle i ØMU'en; kræver endvidere foranstaltninger med henblik på at overvinde den nuværende mangel på konkurrenceevne gennem passende strukturreformer, som omhandler målene i Europa 2020-strategien og de grundlæggende årsager til den offentlige gældskrise, hvor det er nødvendigt; påpeger, at medlemsstaterne skal vende tilbage til holdbare offentlige finanser og vækstrater baseret på fornuftige politikker for offentlige udgifter af høj kvalitet og rimelig og effektiv opkrævning af indtægter;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse om et fremtidigt system af eurobonds med henblik på at fastsætte betingelserne, hvorunder et sådant system ville være gavnligt for alle deltagende medlemsstater og for euroområdet som helhed; påpeger, at Eurobonds kunne være et bæredygtigt alternativ til obligationsmarkedet i USD, og at de kan fremme integrationen af det europæiske statsobligationsmarked, sænke låneomkostninger, øge likviditeten, budgetdisciplinen og overholdelsen af stabilitets-og vækstpagten (SVP), fremme koordinerede strukturreformer samt gøre kapitalmarkederne mere stabile, hvilket vil fremme ideen om euroen som en global sikker valuta ("safe haven"); minder om, at en fælles udstedelse af eurobonds kræver yderligere skridt i retning af en fælles økonomisk politik og finanspolitik; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse om et fremtidigt system af eurobonds med henblik på at fastsætte betingelserne, hvorunder et sådant system ville være gavnligt for alle deltagende medlemsstater og for euroområdet som helhed; påpeger, at Eurobonds kunne være et bæredygtigt alternativ til obligationsmarkedet i USD, og at de kan fremme integrationen af det europæiske statsobligationsmarked, sænke låneomkostninger, øge likviditeten, budgetdisciplinen og overholdelsen af stabilitets-og vækstpagten (SVP), fremme koordinerede strukturreformer samt gøre kapitalmarkederne mere stabile, hvilket vil fremme ideen om euroen som en global sikker valuta ("safe haven"); minder om, at en fælles udstedelse af eurobonds kræver yderligere skridt i retning af en fælles økonomisk politik og finanspolitik;

| 14. | understreger derfor, at når der udstedes eurobonds, bør udstedelsen begrænses til en gældskvote på 60 % af BNP med solidarisk hæftelse som prioriteret statsgæld og bør være forbundet med incitamenter til at reducere statsgælden til dette niveau; mener, at det overordnede formål med eurobonds bør være at nedbringe statsgælden og undgå moralsk hasard og undgå spekulation mod euroen; bemærker, at adgang til sådanne eurobonds kræver enighed om og gennemførelse af målbare programmer for nedbringelse af gælden; |
| --- | --- |

14.

understreger derfor, at når der udstedes eurobonds, bør udstedelsen begrænses til en gældskvote på 60 % af BNP med solidarisk hæftelse som prioriteret statsgæld og bør være forbundet med incitamenter til at reducere statsgælden til dette niveau; mener, at det overordnede formål med eurobonds bør være at nedbringe statsgælden og undgå moralsk hasard og undgå spekulation mod euroen; bemærker, at adgang til sådanne eurobonds kræver enighed om og gennemførelse af målbare programmer for nedbringelse af gælden;

| 15. | noterer sig, at der er politisk enighed om at ændre artikel 125 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med henblik på at omdanne det midlertidige EFSF-system til en permanent europæisk stabilitetsmekanisme (ESM) inden 2013; opfordrer til, at ESM på et senere tidspunkt omdannes til et europæisk gældsagentur, og til at Europa-Parlamentet konsekvent spiller en vigtig rolle i forbindelse med denne ændring af traktaten; |
| --- | --- |

15.

noterer sig, at der er politisk enighed om at ændre artikel 125 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med henblik på at omdanne det midlertidige EFSF-system til en permanent europæisk stabilitetsmekanisme (ESM) inden 2013; opfordrer til, at ESM på et senere tidspunkt omdannes til et europæisk gældsagentur, og til at Europa-Parlamentet konsekvent spiller en vigtig rolle i forbindelse med denne ændring af traktaten;

| 16. | beklager det manglende sociale ansvar, der udvises af erhvervsudøvende i den finansielle sektor, idet de burde give afkald på en del af deres bonusser i mindst et år og i stedet donere dem til et socialt projekt, såsom bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i EU; |
| --- | --- |

16.

beklager det manglende sociale ansvar, der udvises af erhvervsudøvende i den finansielle sektor, idet de burde give afkald på en del af deres bonusser i mindst et år og i stedet donere dem til et socialt projekt, såsom bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i EU;

II.
     
  Global ubalance og global styring

| 17. | minder om, at både en række udviklede økonomier og nye vækstøkonomier, som f.eks. USA og Kina bidrager til global ubalance; hilser aktiv deltagelse og yderligere inddragelse af Kina i det globale system for økonomisk styring velkommen; |
| --- | --- |

17.

minder om, at både en række udviklede økonomier og nye vækstøkonomier, som f.eks. USA og Kina bidrager til global ubalance; hilser aktiv deltagelse og yderligere inddragelse af Kina i det globale system for økonomisk styring velkommen;

| 18. | bemærker, at mere end halvdelen af den globale økonomi er uden for EU, USA og Japan, hvilket er en ny og hidtil uset situation i forhold til den tidligere fremherskende situation; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at mere end halvdelen af den globale økonomi er uden for EU, USA og Japan, hvilket er en ny og hidtil uset situation i forhold til den tidligere fremherskende situation;

| 19. | understreger, at der er behov for en asymmetrisk tilgang for at genskabe balancen i den globale efterspørgsel: lande med store overskud over for udlandet (f.eks. Kina) er nødt til at skabe variation i drivkræfterne for vækst og øge den indenlandske efterspørgsel, mens lande med store underskud (f.eks. USA) skal øge den indenlandske opsparing og gennemføre strukturreformer; |
| --- | --- |

19.

understreger, at der er behov for en asymmetrisk tilgang for at genskabe balancen i den globale efterspørgsel: lande med store overskud over for udlandet (f.eks. Kina) er nødt til at skabe variation i drivkræfterne for vækst og øge den indenlandske efterspørgsel, mens lande med store underskud (f.eks. USA) skal øge den indenlandske opsparing og gennemføre strukturreformer;

| 20. | understreger, at de finansielle markeder skal bidrage til en bæredygtig udvikling af realøkonomien; |
| --- | --- |

20.

understreger, at de finansielle markeder skal bidrage til en bæredygtig udvikling af realøkonomien;

| 21. | støtter G20 i bestræbelserne på at regulere markederne for råvarederivater; opfordrer Kommissionen til at behandle prisudsving på landbrugsmarkederne, til fuldt ud at gennemføre alle rammeforanstaltningerne, der blev vedtaget på G20-niveau, og til at bekæmpe overdreven og skadelig spekulation, navnlig gennem den kommende EU-lovgivning om finansielle markeder og revisionen af direktivet om markedsmisbrug (7) og direktivet om markeder for finansielle instrumenter (8); |
| --- | --- |

21.

støtter G20 i bestræbelserne på at regulere markederne for råvarederivater; opfordrer Kommissionen til at behandle prisudsving på landbrugsmarkederne, til fuldt ud at gennemføre alle rammeforanstaltningerne, der blev vedtaget på G20-niveau, og til at bekæmpe overdreven og skadelig spekulation, navnlig gennem den kommende EU-lovgivning om finansielle markeder og revisionen af direktivet om markedsmisbrug (7) og direktivet om markeder for finansielle instrumenter (8);

| 22. | minder om vigtigheden af råvarer for EU og af fødevaresikkerhed og prisstabilitet på verdensplan, især for udviklingslandene, og det inflationspres som fødevareknaphed og manglende prisstabilitet forårsager på globalt plan; opfordrer derfor EU til at styrke bestræbelserne på at mindske afhængigheden af råvarer ved hurtigt at forbedre effektivitetsstandarder samt øge produktion og anvendelse af genanvendelige materialer; påpeger, at der er behov for at udbrede bæredygtige produktionsmetoder og genindføre styringsmekanismer på udbudssiden for at bidrage til fødevaresikkerhed og prisstabilitet; opfordrer i denne forbindelse til yderligere gennemsigtighed og gensidighed i handelsforbindelser; advarer endvidere mod protektionistiske tendenser vedrørende strategiske råvarer; |
| --- | --- |

22.

minder om vigtigheden af råvarer for EU og af fødevaresikkerhed og prisstabilitet på verdensplan, især for udviklingslandene, og det inflationspres som fødevareknaphed og manglende prisstabilitet forårsager på globalt plan; opfordrer derfor EU til at styrke bestræbelserne på at mindske afhængigheden af råvarer ved hurtigt at forbedre effektivitetsstandarder samt øge produktion og anvendelse af genanvendelige materialer; påpeger, at der er behov for at udbrede bæredygtige produktionsmetoder og genindføre styringsmekanismer på udbudssiden for at bidrage til fødevaresikkerhed og prisstabilitet; opfordrer i denne forbindelse til yderligere gennemsigtighed og gensidighed i handelsforbindelser; advarer endvidere mod protektionistiske tendenser vedrørende strategiske råvarer;

| 23. | kræver bedre lovgivning om credit default swaps; |
| --- | --- |

23.

kræver bedre lovgivning om credit default swaps;

| 24. | noterer sig tendensen til, at en meget stor del af de private investeringer foretages i de nye vækstøkonomier, idet der i 2011 forventes en tilstrømning på næsten 1 billion USD (9); opfordrer IMF til at udvikle en ramme for at forhindre dannelse af spekulationsbobler ved at overvåge globale kapitalstrømme og til at træffe passende foranstaltninger for at forebygge skadelige udviklinger; anerkender, at kapitalkontrol ikke kan erstatte hensigtsmæssige økonomiske politikker og kun bør benyttes som en sidste udvej; understreger behovet for, at landene parallelt hermed tager skridt til at modvirke dannelsen af sådanne bobler; |
| --- | --- |

24.

noterer sig tendensen til, at en meget stor del af de private investeringer foretages i de nye vækstøkonomier, idet der i 2011 forventes en tilstrømning på næsten 1 billion USD (9); opfordrer IMF til at udvikle en ramme for at forhindre dannelse af spekulationsbobler ved at overvåge globale kapitalstrømme og til at træffe passende foranstaltninger for at forebygge skadelige udviklinger; anerkender, at kapitalkontrol ikke kan erstatte hensigtsmæssige økonomiske politikker og kun bør benyttes som en sidste udvej; understreger behovet for, at landene parallelt hermed tager skridt til at modvirke dannelsen af sådanne bobler;

| 25. | bemærker den mulige risiko i form af ikke-optimale betingelser for en langsigtet finansiering af realøkonomien som følge af den igangværende koncentration af aktørerne på det finansielle marked, herunder finansielle institutioner og fondsbørser; opfordrer med dette i tankerne Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici til nøje at overvåge udviklingen af eventuelle systemiske risici som følge af koncentrationen på de finansielle markeder; |
| --- | --- |

25.

bemærker den mulige risiko i form af ikke-optimale betingelser for en langsigtet finansiering af realøkonomien som følge af den igangværende koncentration af aktørerne på det finansielle marked, herunder finansielle institutioner og fondsbørser; opfordrer med dette i tankerne Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici til nøje at overvåge udviklingen af eventuelle systemiske risici som følge af koncentrationen på de finansielle markeder;

| 26. | understreger, at EU har balance på de løbende poster og ikke bidrager til den globale ubalance, men i høj grad ville blive berørt af en fejlagtig korrektion af ubalancen gennem en devaluering af den amerikanske dollar; bemærker, at EU nøje skal koordinere sine politikker vedrørende handels- og valutamæssig ubalance med USA for at undgå en hurtig devaluering af dollaren; opfordrer USA og andre vigtige globale aktører til at sikre at valutastyring bliver en multilateral indsats, der involverer alle vigtige valutaer i verden; glæder sig over, at der er bebudet indikatorer for globale ubalancer, og opfordrer til, at sådanne indikatorer tages i betragtning fuldt ud ved udformningen af makroøkonomiske politikker; |
| --- | --- |

26.

understreger, at EU har balance på de løbende poster og ikke bidrager til den globale ubalance, men i høj grad ville blive berørt af en fejlagtig korrektion af ubalancen gennem en devaluering af den amerikanske dollar; bemærker, at EU nøje skal koordinere sine politikker vedrørende handels- og valutamæssig ubalance med USA for at undgå en hurtig devaluering af dollaren; opfordrer USA og andre vigtige globale aktører til at sikre at valutastyring bliver en multilateral indsats, der involverer alle vigtige valutaer i verden; glæder sig over, at der er bebudet indikatorer for globale ubalancer, og opfordrer til, at sådanne indikatorer tages i betragtning fuldt ud ved udformningen af makroøkonomiske politikker;

| 27. | understreger, at EU er nødt til at løse en række udfordringer med henblik på at forbedre sin rolle som en global aktør, nemlig en manglende konkurrenceevne og konvergens, utilstrækkelig finansiel stabilitet, svage interne beskæftigelses- og vækstrater, intern ubalance, der øges med udvidelsen af det indre marked og ØMU’en, samt en manglende politisk tyngde på internationalt plan, hvilket bl.a. skyldes den manglende sammenhæng i dens repræsentation i internationale organisationer, som kunne forbedres ved at gennemføre foranstaltninger til at sikre en samlet repræsentation af euroen internationalt, som nævnt i traktaten; |
| --- | --- |

27.

understreger, at EU er nødt til at løse en række udfordringer med henblik på at forbedre sin rolle som en global aktør, nemlig en manglende konkurrenceevne og konvergens, utilstrækkelig finansiel stabilitet, svage interne beskæftigelses- og vækstrater, intern ubalance, der øges med udvidelsen af det indre marked og ØMU’en, samt en manglende politisk tyngde på internationalt plan, hvilket bl.a. skyldes den manglende sammenhæng i dens repræsentation i internationale organisationer, som kunne forbedres ved at gennemføre foranstaltninger til at sikre en samlet repræsentation af euroen internationalt, som nævnt i traktaten;

| 28. | minder om, at EU skal “tale med én stemme”, på mellemlang sigt kun have én repræsentant i IMF's bestyrelse, navnlig for euroområdet, og i givet fald fuldt ud repræsentere medlemsstaterne og fremme demokrati, menneskerettigheder, retsstaten, anstændige arbejds- og levevilkår, god regeringsførelse, bæredygtig udvikling, fri og fair handel og klimamålene på globalt plan i overensstemmelse med sin interne dagsorden samt bekæmpe korruption, skattesvig og skattely; |
| --- | --- |

28.

minder om, at EU skal “tale med én stemme”, på mellemlang sigt kun have én repræsentant i IMF's bestyrelse, navnlig for euroområdet, og i givet fald fuldt ud repræsentere medlemsstaterne og fremme demokrati, menneskerettigheder, retsstaten, anstændige arbejds- og levevilkår, god regeringsførelse, bæredygtig udvikling, fri og fair handel og klimamålene på globalt plan i overensstemmelse med sin interne dagsorden samt bekæmpe korruption, skattesvig og skattely;

| 29. | finder, at Europa bør sigte mod at opnå en afbalanceret og rimelig global handelsaftale for at mindske kontrasterne mellem vækstøkonomier og udviklede økonomier; opfordrer til, at handelshindringer fjernes; finder, at det er et stort handicap ikke at have en global handelsaftale, da vækstøkonomier blokeres af udviklede økonomier i forbindelse med landbrugseksportprojekter, og vækstøkonomier blokerer tjenesteydelser fra udviklede økonomier; |
| --- | --- |

29.

finder, at Europa bør sigte mod at opnå en afbalanceret og rimelig global handelsaftale for at mindske kontrasterne mellem vækstøkonomier og udviklede økonomier; opfordrer til, at handelshindringer fjernes; finder, at det er et stort handicap ikke at have en global handelsaftale, da vækstøkonomier blokeres af udviklede økonomier i forbindelse med landbrugseksportprojekter, og vækstøkonomier blokerer tjenesteydelser fra udviklede økonomier;

| 30. | understreger behovet for at åbne markederne for offentlige indkøb på et gennemsigtigt og gensidigt grundlag; |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for at åbne markederne for offentlige indkøb på et gennemsigtigt og gensidigt grundlag;

| 31. | understreger vigtigheden af ånden af gensidighed og de gensidige fordele, der kan opnås, i Den Europæiske Unions forbindelser med sine vigtigste strategiske partnere; mener i den forbindelse, at EU bør spørge sig selv, om det ikke ville være formålstjenligt at indføre redskaber til at undersøge de statsstøtterelaterede praksisser i tredjelandene og at se nærmere på enhver adfærd, der kunne have til formål at overføre vigtig teknologi til lande uden for EU; |
| --- | --- |

31.

understreger vigtigheden af ånden af gensidighed og de gensidige fordele, der kan opnås, i Den Europæiske Unions forbindelser med sine vigtigste strategiske partnere; mener i den forbindelse, at EU bør spørge sig selv, om det ikke ville være formålstjenligt at indføre redskaber til at undersøge de statsstøtterelaterede praksisser i tredjelandene og at se nærmere på enhver adfærd, der kunne have til formål at overføre vigtig teknologi til lande uden for EU;

| 32. | noterer sig, at International Accounting Standards Board (IASB), som i øjeblikket regulerer de internationale bestemmelser for bogføring, kun kræver sammenstillede regnskaber på regionalt plan; opfordrer til, at der vedtages regnskabsregler, som kræver, at alle virksomheder og fonde fører regnskab for hvert enkelt land, og til at internationalt samarbejde på skatteområdet fremmes ved hjælp af aftaler mellem myndigheder om udveksling af oplysninger; |
| --- | --- |

32.

noterer sig, at International Accounting Standards Board (IASB), som i øjeblikket regulerer de internationale bestemmelser for bogføring, kun kræver sammenstillede regnskaber på regionalt plan; opfordrer til, at der vedtages regnskabsregler, som kræver, at alle virksomheder og fonde fører regnskab for hvert enkelt land, og til at internationalt samarbejde på skatteområdet fremmes ved hjælp af aftaler mellem myndigheder om udveksling af oplysninger;

| 33. | minder om, at det kræver en vidtrækkende reform af den økonomiske og finansielle styring på verdensplan med henblik på at fremme gennemsigtigheden og ansvarligheden og sikre sammenhæng mellem de internationale økonomiske og finansielle institutioners politikker; opfordrer til, at Bretton Woods-institutionerne og andre eksisterende organer for økonomisk styring - herunder G20 - som et første skridt i retning af en global økonomisk styringsstruktur integreres i FN-systemet, hvor de bør samvirke med WTO, ILO og en verdensmiljøorganisation, der skal oprettes; |
| --- | --- |

33.

minder om, at det kræver en vidtrækkende reform af den økonomiske og finansielle styring på verdensplan med henblik på at fremme gennemsigtigheden og ansvarligheden og sikre sammenhæng mellem de internationale økonomiske og finansielle institutioners politikker; opfordrer til, at Bretton Woods-institutionerne og andre eksisterende organer for økonomisk styring - herunder G20 - som et første skridt i retning af en global økonomisk styringsstruktur integreres i FN-systemet, hvor de bør samvirke med WTO, ILO og en verdensmiljøorganisation, der skal oprettes;

| 34. | opfordrer til, at G20-landene vedtager globale og koordinerede politiske foranstaltninger for at bidrage til en stærk, stabil og afbalanceret vækst; opfordrer til at inddrage disse landes parlamenter for at øge legitimiteten og ansvarligheden; opfordrer endvidere til en reform af og flere finansielle ressourcer til IMF for at styrke dens gennemsigtighed og ansvarlighed og gøre den mere demokratisk, og samtidig styrke dens rolle i forbindelse med det økonomiske og finansielle tilsyn med medlemmerne, således at der skabes et troværdigt sikkerhedsnet til bekæmpelse af global ubalance; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til, at G20-landene vedtager globale og koordinerede politiske foranstaltninger for at bidrage til en stærk, stabil og afbalanceret vækst; opfordrer til at inddrage disse landes parlamenter for at øge legitimiteten og ansvarligheden; opfordrer endvidere til en reform af og flere finansielle ressourcer til IMF for at styrke dens gennemsigtighed og ansvarlighed og gøre den mere demokratisk, og samtidig styrke dens rolle i forbindelse med det økonomiske og finansielle tilsyn med medlemmerne, således at der skabes et troværdigt sikkerhedsnet til bekæmpelse af global ubalance;

| 35. | opfordrer til, at der indføres følgende nye ordninger for finansiel bistand:






  — | en reformeret IMF kunne fungere som global långiver i sidste instans og modvirke de enkelte landes behov for at ophobe valutareserver, hvis dens evne til at levere kortsigtet likviditet og stærkere finansielle sikkerhedsnet blev styrket |
| --- | --- | --- |

35.

opfordrer til, at der indføres følgende nye ordninger for finansiel bistand:

—

en reformeret IMF kunne fungere som global långiver i sidste instans og modvirke de enkelte landes behov for at ophobe valutareserver, hvis dens evne til at levere kortsigtet likviditet og stærkere finansielle sikkerhedsnet blev styrket

| — | 2015-målene: den nuværende krise har fremhævet behovet for at skabe incitamenter for de finansielle markeder til at satse på langsigtede investeringer og bæredygtig udvikling; de multilaterale og bilaterale udviklingsbankers og organisationers finansielle rolle bør ajourføres og opgraderes som svar på udviklingslandenes øgede finansieringsbehov; en del indtægter fra beskatning af finansielle transaktioner kunne anvendes til at finansiere opfyldelsen af 2015-målene og vil være nødvendige for at opfylde klimaforpligtelser; betydningen af anden finansiering for udviklingsinstrumenterne bør kontinuerligt udforskes, navnlig gældsomlægning og eftergivelse af de fattigste landes gæld og fremme af pengeoverførsler; forpligtelserne i forbindelse med forventet officiel udviklingsbistand bør gentages, og der bør afsøges yderligere innovative finansieringskilder, hvormed finansieringshullerne, der forårsages af de skrumpende økonomier i udviklingslandene, kan lukkes; medlemsstaterne bør bekræfte deres løfte om at tildele 0,7 % af deres BNI til udviklingsbistand med henblik på at finansiere 2015-målene |
| --- | --- |

—

2015-målene: den nuværende krise har fremhævet behovet for at skabe incitamenter for de finansielle markeder til at satse på langsigtede investeringer og bæredygtig udvikling; de multilaterale og bilaterale udviklingsbankers og organisationers finansielle rolle bør ajourføres og opgraderes som svar på udviklingslandenes øgede finansieringsbehov; en del indtægter fra beskatning af finansielle transaktioner kunne anvendes til at finansiere opfyldelsen af 2015-målene og vil være nødvendige for at opfylde klimaforpligtelser; betydningen af anden finansiering for udviklingsinstrumenterne bør kontinuerligt udforskes, navnlig gældsomlægning og eftergivelse af de fattigste landes gæld og fremme af pengeoverførsler; forpligtelserne i forbindelse med forventet officiel udviklingsbistand bør gentages, og der bør afsøges yderligere innovative finansieringskilder, hvormed finansieringshullerne, der forårsages af de skrumpende økonomier i udviklingslandene, kan lukkes; medlemsstaterne bør bekræfte deres løfte om at tildele 0,7 % af deres BNI til udviklingsbistand med henblik på at finansiere 2015-målene

| — | EU bør på baggrund af omvæltningerne og udviklingen i partnerlandene i det sydlige Middelhavsområde identificere de politiske prioriteter og nå til enighed om de finansielle ressourcer i forbindelse med det styrkede Euro-Middelhavs-samarbejde; det er i denne sammenhæng nødvendigt, at EU-projektobligationer udvides til at omfatte euromed-projekter inden for bæredygtig transport og energi, den digitale dagsorden og uddannelse, således at der skabes en merværdi for begge sider af Middelhavet; |
| --- | --- |

—

EU bør på baggrund af omvæltningerne og udviklingen i partnerlandene i det sydlige Middelhavsområde identificere de politiske prioriteter og nå til enighed om de finansielle ressourcer i forbindelse med det styrkede Euro-Middelhavs-samarbejde; det er i denne sammenhæng nødvendigt, at EU-projektobligationer udvides til at omfatte euromed-projekter inden for bæredygtig transport og energi, den digitale dagsorden og uddannelse, således at der skabes en merværdi for begge sider af Middelhavet;

III.
     
  Behovet for et nyt monetært system

| 36. | minder om, at intet land eller blok af lande vil drage fordel af en valutakrig, som kan ødelægge alle bestræbelser fra EU’s borgeres side som svar på behovet for at nedbringe statsgælden og gennemføre strukturreformer; bemærker, at euroen har forhindret udbruddet af en valutakrise af den slags, der historisk set ofte forbindes med finansielle kriser; minder om, at reglerne for det multilaterale handelssystem (WTO) ikke omfatter kapitalstrømme, og at der ikke er et tilsvarende multilateralt monetært system; |
| --- | --- |

36.

minder om, at intet land eller blok af lande vil drage fordel af en valutakrig, som kan ødelægge alle bestræbelser fra EU’s borgeres side som svar på behovet for at nedbringe statsgælden og gennemføre strukturreformer; bemærker, at euroen har forhindret udbruddet af en valutakrise af den slags, der historisk set ofte forbindes med finansielle kriser; minder om, at reglerne for det multilaterale handelssystem (WTO) ikke omfatter kapitalstrømme, og at der ikke er et tilsvarende multilateralt monetært system;

| 37. | minder om det koreanske G20-mål om at opbygge et mere stabilt og modstandsdygtigt internationalt monetært system (IMS); anerkender den verdensomspændende skepsis over for den måde, IMS system fungerer på, og opfordrer til, at der hurtigt tages et stort skridt fremad; mener derfor, at IMS bør reformeres på en sådan måde, at der sikres et systematisk og omfattende makroøkonomisk samarbejde med bæredygtig og afbalanceret global vækst; |
| --- | --- |

37.

minder om det koreanske G20-mål om at opbygge et mere stabilt og modstandsdygtigt internationalt monetært system (IMS); anerkender den verdensomspændende skepsis over for den måde, IMS system fungerer på, og opfordrer til, at der hurtigt tages et stort skridt fremad; mener derfor, at IMS bør reformeres på en sådan måde, at der sikres et systematisk og omfattende makroøkonomisk samarbejde med bæredygtig og afbalanceret global vækst;

| 38. | understreger, at IMS bl.a. bør beskæftige sig med:






  — | valutakurser: det første skridt vil være at føre en politik, der giver mulighed for, at valutakurserne gradvist og tilstrækkeligt bliver tilpasset skiftende makroøkonomiske grundlag |
| --- | --- | --- |

38.

understreger, at IMS bl.a. bør beskæftige sig med:

—

valutakurser: det første skridt vil være at føre en politik, der giver mulighed for, at valutakurserne gradvist og tilstrækkeligt bliver tilpasset skiftende makroøkonomiske grundlag

| — | reservevaluta: der er behov for reformer af det internationale reservesystem for at undgå en situation, hvor reserver fører til global ubalance; det nuværende dollarbaserede internationale reservesystem kan gradvist erstattes med et multilateralt system baseret på særlige trækningsrettigheder (SDR), der består af en bred kurv af valutaer fra hele verden, især den kinesiske renminbi og den brasilianske real |
| --- | --- |

—

reservevaluta: der er behov for reformer af det internationale reservesystem for at undgå en situation, hvor reserver fører til global ubalance; det nuværende dollarbaserede internationale reservesystem kan gradvist erstattes med et multilateralt system baseret på særlige trækningsrettigheder (SDR), der består af en bred kurv af valutaer fra hele verden, især den kinesiske renminbi og den brasilianske real

| — | kapitalstrømme: der vil skulle indføres et multilateralt regelsæt for at begunstige langsigtede kapitalbevægelser og ikkespekulative kapitaludstrømninger, undgå forstyrrelser på fragmenterede værdipapirmarkeder samt sikre gennemsigtige, åbne og velfungerende statsobligationsmarkeder, samtidig med at man undgår, at de misbruges som et middel til at fremme merkantilistiske politikker eller politikker, hvor man hytter sit eget skind på bekostning af andre; |
| --- | --- |

—

kapitalstrømme: der vil skulle indføres et multilateralt regelsæt for at begunstige langsigtede kapitalbevægelser og ikkespekulative kapitaludstrømninger, undgå forstyrrelser på fragmenterede værdipapirmarkeder samt sikre gennemsigtige, åbne og velfungerende statsobligationsmarkeder, samtidig med at man undgår, at de misbruges som et middel til at fremme merkantilistiske politikker eller politikker, hvor man hytter sit eget skind på bekostning af andre;

| 39. | kræver endvidere, at det - på lang sigt - overvejes at skabe en global reservevaluta baseret på udviklingen og ændringen af SDR og IMF; |
| --- | --- |

39.

kræver endvidere, at det - på lang sigt - overvejes at skabe en global reservevaluta baseret på udviklingen og ændringen af SDR og IMF;

IV.
     
  Forbedring af EU’s konkurrenceevne og bæredygtighed og gennemførelse af Europa 2020-strategien ved fremme af innovation og langsigtede investeringer i job og vækst

Konkurrenceevne, konvergens og Europa 2020-strategien

| 40. | kræver, at der fuldt ud og konsekvent tages hensyn til Europa 2020-strategien og behovet for at overvinde alle EU-interne ubalancer ved fastlæggelsen af det europæiske halvårs indhold; |
| --- | --- |

40.

kræver, at der fuldt ud og konsekvent tages hensyn til Europa 2020-strategien og behovet for at overvinde alle EU-interne ubalancer ved fastlæggelsen af det europæiske halvårs indhold;

| 41. | understreger betydningen af fælles, støttende unionspolitikker i forbindelse med opfyldelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og job understøttet af forskellige redskaber, f.eks. fremtidsorienterede uddannelses-, miljø-, klima- og energistrategier, ressourceeffektivitet, en fornyet landbrugspolitik, samhørighedspolitik, innovation og F&U-strategier, et fornyet EU-budget og større overensstemmelse mellem de nationale budgetter; |
| --- | --- |

41.

understreger betydningen af fælles, støttende unionspolitikker i forbindelse med opfyldelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og job understøttet af forskellige redskaber, f.eks. fremtidsorienterede uddannelses-, miljø-, klima- og energistrategier, ressourceeffektivitet, en fornyet landbrugspolitik, samhørighedspolitik, innovation og F&U-strategier, et fornyet EU-budget og større overensstemmelse mellem de nationale budgetter;

| 42. | understreger, at for at EU kan generobre en førende position på verdensplan, skal bæredygtighedselementet i Europa 2020-strategien ensrettes på alle relevante politiske områder; understreger, at hvis Europa skal bevare sin konkurrenceevne i den globale økonomi, skal det indtage en førende rolle i den miljøvenlige omlægning mod et ressourceeffektivt og bæredygtigt samfund; understreger, at store investeringer i miljøvenlige infrastrukturer, vedvarende energi og energieffektivitet er en fremragende måde at stimulere genoprettelse og fremme langsigtet vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

42.

understreger, at for at EU kan generobre en førende position på verdensplan, skal bæredygtighedselementet i Europa 2020-strategien ensrettes på alle relevante politiske områder; understreger, at hvis Europa skal bevare sin konkurrenceevne i den globale økonomi, skal det indtage en førende rolle i den miljøvenlige omlægning mod et ressourceeffektivt og bæredygtigt samfund; understreger, at store investeringer i miljøvenlige infrastrukturer, vedvarende energi og energieffektivitet er en fremragende måde at stimulere genoprettelse og fremme langsigtet vækst og jobskabelse;

| 43. | understreger, at det indre markeds fulde potentiale endnu ikke er opnået, og at der er brug for en ny politisk beslutsomhed og en målrettet indsats med henblik på at åbne op for det fulde potentiale for bæredygtig og socialt inklusiv vækst og job; understreger, at der er behov for yderligere at udvikle den europæiske tjenesteydelsessektor og fremme handel med tjenesteydelser; |
| --- | --- |

43.

understreger, at det indre markeds fulde potentiale endnu ikke er opnået, og at der er brug for en ny politisk beslutsomhed og en målrettet indsats med henblik på at åbne op for det fulde potentiale for bæredygtig og socialt inklusiv vækst og job; understreger, at der er behov for yderligere at udvikle den europæiske tjenesteydelsessektor og fremme handel med tjenesteydelser;

| 44. | understreger, at det kræver forpligtelse fra EU's side og ejerskab hos medlemsstaterne, de nationale parlamenter, lokale og regionale myndigheder samt arbejdsmarkedets parter, hvis Europa 2020-strategien skal lykkes; minder om betydningen af en stærk og velfungerende arbejdsmarkedsdialog og kollektive overenskomstforhandlinger inden for rammerne af Europa 2020-strategien samt fremme af en ægte europæisk arbejdsmarkedsdialog om makroøkonomiske politikker og foranstaltninger; bemærker, at disse foranstaltninger bør træffes for at opnå bred konsensus til den kommende kurs; |
| --- | --- |

44.

understreger, at det kræver forpligtelse fra EU's side og ejerskab hos medlemsstaterne, de nationale parlamenter, lokale og regionale myndigheder samt arbejdsmarkedets parter, hvis Europa 2020-strategien skal lykkes; minder om betydningen af en stærk og velfungerende arbejdsmarkedsdialog og kollektive overenskomstforhandlinger inden for rammerne af Europa 2020-strategien samt fremme af en ægte europæisk arbejdsmarkedsdialog om makroøkonomiske politikker og foranstaltninger; bemærker, at disse foranstaltninger bør træffes for at opnå bred konsensus til den kommende kurs;

| 45. | bemærker de regionale og lokale myndigheders øgede beføjelser og ansvar; understreger, at to tredjedele af de offentlige investeringer i Europa fortsat ligger på subnationalt niveau; bemærker, at valget vedrørende det niveau, de offentlige investeringer befinder sig på og gennemføres på, i høj grad påvirker effektiviteten heraf; understreger derfor betydningen af at sikre, at de offentlige investeringer gennemføres på det mest effektive forvaltningsniveau; |
| --- | --- |

45.

bemærker de regionale og lokale myndigheders øgede beføjelser og ansvar; understreger, at to tredjedele af de offentlige investeringer i Europa fortsat ligger på subnationalt niveau; bemærker, at valget vedrørende det niveau, de offentlige investeringer befinder sig på og gennemføres på, i høj grad påvirker effektiviteten heraf; understreger derfor betydningen af at sikre, at de offentlige investeringer gennemføres på det mest effektive forvaltningsniveau;

| 46. | opfordrer indtrængende medlemsstaternes nationale parlamenter og regeringer til i deres nationale beslutningstagning at handle på en ansvarlig måde over for EU og inddrage EU-dimensionen i deres nationale drøftelser; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende medlemsstaternes nationale parlamenter og regeringer til i deres nationale beslutningstagning at handle på en ansvarlig måde over for EU og inddrage EU-dimensionen i deres nationale drøftelser;

| 47. | understreger, at den finanspolitiske konsolidering skal ledsages af mellem- og langsigtede mål som dem, der er fastlagt i Europa 2020-strategien, især med hensyn til jobskabelse, social inklusion, investering i infrastruktur, ressourceeffektivitet, miljøvenlig omlægning af økonomien og en videnbaseret økonomi med henblik på at øge konkurrenceevnen og den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed; bemærker, at de forskellige nationale politikker og EU's politikker bør give sammenhængende støtte til strategien, og at budgetdisciplin kan underminere vækstudsigterne, reducere konkurrenceevnen og på alvorlig vis skade økonomien på lang sigt, hvis den ikke pålægges i henhold til en veldefineret strategi; minder om, at Europa 2020-strategien, idet den åbne koordineringsmetode har slået fejl, bør omfatte bindende mål som fastsat af Kommissionen for medlemsstater med maksimum- og minimumværdier, der skal anvendes på visse makroøkonomiske aspekter af deres økonomier; |
| --- | --- |

47.

understreger, at den finanspolitiske konsolidering skal ledsages af mellem- og langsigtede mål som dem, der er fastlagt i Europa 2020-strategien, især med hensyn til jobskabelse, social inklusion, investering i infrastruktur, ressourceeffektivitet, miljøvenlig omlægning af økonomien og en videnbaseret økonomi med henblik på at øge konkurrenceevnen og den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed; bemærker, at de forskellige nationale politikker og EU's politikker bør give sammenhængende støtte til strategien, og at budgetdisciplin kan underminere vækstudsigterne, reducere konkurrenceevnen og på alvorlig vis skade økonomien på lang sigt, hvis den ikke pålægges i henhold til en veldefineret strategi; minder om, at Europa 2020-strategien, idet den åbne koordineringsmetode har slået fejl, bør omfatte bindende mål som fastsat af Kommissionen for medlemsstater med maksimum- og minimumværdier, der skal anvendes på visse makroøkonomiske aspekter af deres økonomier;

| 48. | opfordrer til, at Kommissionen i tæt samarbejde med Eurostat indleder en streng finansiel revision af alle medlemsstaterne med henblik på at fastsætte deres reelle finansielle status og derved muliggøre faktabaserede beslutninger med hensyn til Europa 2020-strategien, regionale projekter og samhørighedsprojekter; opfordrer til kontrol af alle finansieringsprogrammer inden for Den Europæiske Union samt nationale og regionale tilskud, anbefaler en intensivering af de projekter og programmer, hvis succes er af afgørende betydning, og samtidig udryddelse af virkningsløse tilskud og bekæmpelsen af ineffektiv støtte og økonomiske udviklingsprojekter; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til, at Kommissionen i tæt samarbejde med Eurostat indleder en streng finansiel revision af alle medlemsstaterne med henblik på at fastsætte deres reelle finansielle status og derved muliggøre faktabaserede beslutninger med hensyn til Europa 2020-strategien, regionale projekter og samhørighedsprojekter; opfordrer til kontrol af alle finansieringsprogrammer inden for Den Europæiske Union samt nationale og regionale tilskud, anbefaler en intensivering af de projekter og programmer, hvis succes er af afgørende betydning, og samtidig udryddelse af virkningsløse tilskud og bekæmpelsen af ineffektiv støtte og økonomiske udviklingsprojekter;

| 49. | henviser til, at navnlig kvinder i højere grad risikerer at opleve fattigdom; bemærker, at børnefattigdommen er steget i en række medlemsstater under krisen; understreger, at dette er uacceptabelt, og at den negative udvikling skal vendes; opfordrer derfor til, at især de eksisterende ikke-statslige organisationer udvikles til et solidt netværk for udryddelse af børnefattigdom ved hjælp af børnecentrerede tilgange, børnespecifikke mål og et stærkt fokus på børns rettigheder; |
| --- | --- |

49.

henviser til, at navnlig kvinder i højere grad risikerer at opleve fattigdom; bemærker, at børnefattigdommen er steget i en række medlemsstater under krisen; understreger, at dette er uacceptabelt, og at den negative udvikling skal vendes; opfordrer derfor til, at især de eksisterende ikke-statslige organisationer udvikles til et solidt netværk for udryddelse af børnefattigdom ved hjælp af børnecentrerede tilgange, børnespecifikke mål og et stærkt fokus på børns rettigheder;

| 50. | bemærker, at solide velfærdssystemer fungerer som vigtige økonomiske stabilisatorer i dårlige tider; understreger derfor, at selv om der er et behov for at konsolidere de offentlige finanser, er der også overbevisende argumenter for at bevare den offentlige servicesektor og de nuværende niveauer for social beskyttelse i overensstemmelse hermed; opfordrer til vedtagelse af foranstaltninger for at reducere indkomstmæssige uligheder, navnlig ved at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden; |
| --- | --- |

50.

bemærker, at solide velfærdssystemer fungerer som vigtige økonomiske stabilisatorer i dårlige tider; understreger derfor, at selv om der er et behov for at konsolidere de offentlige finanser, er der også overbevisende argumenter for at bevare den offentlige servicesektor og de nuværende niveauer for social beskyttelse i overensstemmelse hermed; opfordrer til vedtagelse af foranstaltninger for at reducere indkomstmæssige uligheder, navnlig ved at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden;

| 51. | understreger, at den økonomiske nedgang ikke bør bremse fremskridtene inden for de politikker, der iværksættes for at forene arbejdsliv og privatliv, navnlig dem der påvirker kvinders adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

51.

understreger, at den økonomiske nedgang ikke bør bremse fremskridtene inden for de politikker, der iværksættes for at forene arbejdsliv og privatliv, navnlig dem der påvirker kvinders adgang til arbejdsmarkedet;

| 52. | noterer sig de udfordringer, krisen har skabt, med en afmatning i den økonomiske aktivitet, et fald i vækstraten forårsaget af en kraftig stigning i den strukturelle ledighed og langtidsledigheden, og en nedgang i de offentlige og private investeringer samt øget konkurrence fra de nye vækstøkonomier; |
| --- | --- |

52.

noterer sig de udfordringer, krisen har skabt, med en afmatning i den økonomiske aktivitet, et fald i vækstraten forårsaget af en kraftig stigning i den strukturelle ledighed og langtidsledigheden, og en nedgang i de offentlige og private investeringer samt øget konkurrence fra de nye vækstøkonomier;

| 53. | anerkender, at en standardmodel ikke vil være tilstrækkelig til at overvinde den nuværende ubalance inden for EU, og at en koordinering af den økonomiske politik kun kan være effektiv, hvis der tages behørigt hensyn til de forskellige nationale økonomier i EU og deres specificiteter; understreger behovet for økonomisk samordning og fremskridt i genoprettelsen af en sund økonomi; |
| --- | --- |

53.

anerkender, at en standardmodel ikke vil være tilstrækkelig til at overvinde den nuværende ubalance inden for EU, og at en koordinering af den økonomiske politik kun kan være effektiv, hvis der tages behørigt hensyn til de forskellige nationale økonomier i EU og deres specificiteter; understreger behovet for økonomisk samordning og fremskridt i genoprettelsen af en sund økonomi;

| 54. | kræver større kompatibilitet og komplementaritet mellem de nationale budgetter og EU-budgettet; mener, at den næste flerårige finansielle ramme skal fokusere på de vigtigste prioriterede områder i Europa 2020-strategien og bør sikre den passende finansiering af flagskibsinitiativer på de områder, hvor EU har delt kompetence med medlemsstaterne, hvilket kan give en betydelig europæisk merværdi; |
| --- | --- |

54.

kræver større kompatibilitet og komplementaritet mellem de nationale budgetter og EU-budgettet; mener, at den næste flerårige finansielle ramme skal fokusere på de vigtigste prioriterede områder i Europa 2020-strategien og bør sikre den passende finansiering af flagskibsinitiativer på de områder, hvor EU har delt kompetence med medlemsstaterne, hvilket kan give en betydelig europæisk merværdi;

| 55. | understreger, at både landbrugspolitikken og samhørighedspolitikken skal spille en vigtig rolle som støtte til Europa 2020-strategien; er overbevist om, at reformen af den fælles landbrugspolitik (CAP) bør gennemføres under hensyntagen til de globale udfordringer; mener, at succesen af Europa 2020-strategien er afhængig af, at der sikres sammenhæng mellem EU's politikker, herunder så forskellige aspekter som overensstemmelse mellem de nationale budgetter og EU-budgettet, herunder den fælles landbrugspolitik og samhørighedsfondene, f.eks. ved at sikre en retfærdig fordeling af ressourcerne mellem medlemsstater og regioner, baseret på klare mål, der sigter mod at forbedre konvergens og fremme konkurrenceevnen og som samtidig lægger vægt på de medlemsstater og regioner, der har størst behov, samt politikker indenfor f.eks. uddannelse, innovation og F&U-udgifter; |
| --- | --- |

55.

understreger, at både landbrugspolitikken og samhørighedspolitikken skal spille en vigtig rolle som støtte til Europa 2020-strategien; er overbevist om, at reformen af den fælles landbrugspolitik (CAP) bør gennemføres under hensyntagen til de globale udfordringer; mener, at succesen af Europa 2020-strategien er afhængig af, at der sikres sammenhæng mellem EU's politikker, herunder så forskellige aspekter som overensstemmelse mellem de nationale budgetter og EU-budgettet, herunder den fælles landbrugspolitik og samhørighedsfondene, f.eks. ved at sikre en retfærdig fordeling af ressourcerne mellem medlemsstater og regioner, baseret på klare mål, der sigter mod at forbedre konvergens og fremme konkurrenceevnen og som samtidig lægger vægt på de medlemsstater og regioner, der har størst behov, samt politikker indenfor f.eks. uddannelse, innovation og F&U-udgifter;

| 56. | minder endvidere om, at Europa 2020-strategien kun vil være troværdig, hvis der afsættes tilstrækkelige finansielle ressourcer til den, og støtter derfor;






  — | vedtagelsen af indbyrdes forenelige konklusioner i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme og et EU-budget, der fokuserer på politikker, som bidrager til opfyldelse af målsætningerne i Europa 2020-strategien |
| --- | --- | --- |

56.

minder endvidere om, at Europa 2020-strategien kun vil være troværdig, hvis der afsættes tilstrækkelige finansielle ressourcer til den, og støtter derfor;

—

vedtagelsen af indbyrdes forenelige konklusioner i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme og et EU-budget, der fokuserer på politikker, som bidrager til opfyldelse af målsætningerne i Europa 2020-strategien

| — | fordelingen af EU-midler på grundlag af deres økonomiske, sociale og miljømæssige relevans og effektivitet; midler, der ikke bliver udnyttet af medlemsstaterne, kunne omfordeles bæredygtige offentlige investeringer på EU-plan i projekter eller fælles programmer rettet mod at fremme vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse som f.eks. investeringer inden for infrastruktur, uddannelse og erhvervsuddannelse, innovation samt forskning og udvikling |
| --- | --- |

—

fordelingen af EU-midler på grundlag af deres økonomiske, sociale og miljømæssige relevans og effektivitet; midler, der ikke bliver udnyttet af medlemsstaterne, kunne omfordeles bæredygtige offentlige investeringer på EU-plan i projekter eller fælles programmer rettet mod at fremme vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse som f.eks. investeringer inden for infrastruktur, uddannelse og erhvervsuddannelse, innovation samt forskning og udvikling

| — | teknisk bistand, der kan forbedre udnyttelsen af midlerne og sikre, at investeringsprojekter faktisk gennemføres |
| --- | --- |

—

teknisk bistand, der kan forbedre udnyttelsen af midlerne og sikre, at investeringsprojekter faktisk gennemføres

| — | en mere fremtrædende rolle for Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i forbindelse med styrkelsen af de strukturelle midlers funktion som katalysator og løftestang |
| --- | --- |

—

en mere fremtrædende rolle for Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i forbindelse med styrkelsen af de strukturelle midlers funktion som katalysator og løftestang

| — | den yderligere udvikling og optimale udnyttelse af innovative finansieringsinstrumenter under inddragelse af EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) samt Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) (f.eks. blanding af tilskud og lån, egenkapitalinstrumenter, nye former for risikodeling og garantier) |
| --- | --- |

—

den yderligere udvikling og optimale udnyttelse af innovative finansieringsinstrumenter under inddragelse af EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) samt Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) (f.eks. blanding af tilskud og lån, egenkapitalinstrumenter, nye former for risikodeling og garantier)

| — | foranstaltninger, der fremmer privat opsparing i retning af langsigtet investering gennem passende incitamenter og mekanismer |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der fremmer privat opsparing i retning af langsigtet investering gennem passende incitamenter og mekanismer

| — | udvikling af innovativ finansiering, som omfatter både offentlige og private midler |
| --- | --- |

—

udvikling af innovativ finansiering, som omfatter både offentlige og private midler

| — | indførelsen af projektobligationer med henblik på at skaffe privat kapital til opfyldelse af behovene i forbindelse med Europas infrastrukturelle udfordringer |
| --- | --- |

—

indførelsen af projektobligationer med henblik på at skaffe privat kapital til opfyldelse af behovene i forbindelse med Europas infrastrukturelle udfordringer

| — | tiltag for at sikre adgang til betydelig mere risikovillig kapital til langsigtede investeringer |
| --- | --- |

—

tiltag for at sikre adgang til betydelig mere risikovillig kapital til langsigtede investeringer

| — | tiltag for at sikre lettere adgang til finansiering og færre administrative byrder, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), samtidig med at der opretholdes strenge gennemsigtighedsstandarder; |
| --- | --- |

—

tiltag for at sikre lettere adgang til finansiering og færre administrative byrder, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), samtidig med at der opretholdes strenge gennemsigtighedsstandarder;

Energipolitik, transportpolitik og det indre marked

| 57. | anser oprettelsen af et europæisk energifællesskab for at være et vigtigt politisk projekt for opfyldelsen af Europa 2020-målene om at fremme overgangen til vedvarende energi og samtidig maksimere energieffektiviteten, øge EU's uafhængighed på energiområdet og skabe et egentligt sammenhængende energimarked; understreger betydningen af energipolitikkens eksterne dimension; |
| --- | --- |

57.

anser oprettelsen af et europæisk energifællesskab for at være et vigtigt politisk projekt for opfyldelsen af Europa 2020-målene om at fremme overgangen til vedvarende energi og samtidig maksimere energieffektiviteten, øge EU's uafhængighed på energiområdet og skabe et egentligt sammenhængende energimarked; understreger betydningen af energipolitikkens eksterne dimension;

| 58. | mener, at forholdet mellem de olie- og naturgasproducerende lande og forbrugslandene, frem for alt landene i Europa, bør styrkes, idet der også tages hensyn til den seneste udvikling i det politiske landskab i Middelhavsområdet; mener at en fælles politik vedrørende energi og indkøb af råvarer skal gennemføres hurtigst muligt for at undgå negative virkninger, som kan forsinke genopretningen og den fremtidige udvikling af den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

58.

mener, at forholdet mellem de olie- og naturgasproducerende lande og forbrugslandene, frem for alt landene i Europa, bør styrkes, idet der også tages hensyn til den seneste udvikling i det politiske landskab i Middelhavsområdet; mener at en fælles politik vedrørende energi og indkøb af råvarer skal gennemføres hurtigst muligt for at undgå negative virkninger, som kan forsinke genopretningen og den fremtidige udvikling af den europæiske økonomi;

| 59. | understreger den centrale rolle, som integreringen af principperne om ressourceeffektivitet i alle EU-politikker har i forbindelse med at sikre EU's konkurrenceevne, herunder udviklingen af innovative nye produkter og tjenesteydelser, nye måder at reducere ressourceforbruget, minimere af affald, forbedre forvaltningen af ressourcelagre, ændre af forbrugsmønstrene, forbedre logistikken og sikre, at produktionsprocesserne, forvaltnings- og forretningsmetoderne optimeres for at sikre, at der anvendes en livscyklustilgang ("vugge til grav") i forbindelse med udformningen af produkter og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

59.

understreger den centrale rolle, som integreringen af principperne om ressourceeffektivitet i alle EU-politikker har i forbindelse med at sikre EU's konkurrenceevne, herunder udviklingen af innovative nye produkter og tjenesteydelser, nye måder at reducere ressourceforbruget, minimere af affald, forbedre forvaltningen af ressourcelagre, ændre af forbrugsmønstrene, forbedre logistikken og sikre, at produktionsprocesserne, forvaltnings- og forretningsmetoderne optimeres for at sikre, at der anvendes en livscyklustilgang ("vugge til grav") i forbindelse med udformningen af produkter og tjenesteydelser;

| 60. | minder om, at adgang til energi og råvarer og en effektiv udnyttelse heraf er afgørende for at sikre EU's overordnede konkurrenceevne; understreger, at for at EU fortsat kan bevare sin konkurrenceevne på lang sigt skal den være førende i verden inden for fremme af energibesparelser og -effektivitet, forskning inden for og investeringer i nye grønne teknologier, diversificering og rationalisering af energiforsyningen og udviklingen og den øgede anvendelse af vedvarende energikilder; minder om, at en reducering af afhængigheden af import af energi og råvarer bidrager til at sikre EU's konkurrenceevne og samtidig til at nå EU's inflationsmål; |
| --- | --- |

60.

minder om, at adgang til energi og råvarer og en effektiv udnyttelse heraf er afgørende for at sikre EU's overordnede konkurrenceevne; understreger, at for at EU fortsat kan bevare sin konkurrenceevne på lang sigt skal den være førende i verden inden for fremme af energibesparelser og -effektivitet, forskning inden for og investeringer i nye grønne teknologier, diversificering og rationalisering af energiforsyningen og udviklingen og den øgede anvendelse af vedvarende energikilder; minder om, at en reducering af afhængigheden af import af energi og råvarer bidrager til at sikre EU's konkurrenceevne og samtidig til at nå EU's inflationsmål;

| 61. | understreger, at der skal gives særlig opmærksomhed til en bæredygtig transportpolitik, navnlig udvidelse af det europæiske transportnet, hvorved en bedre adgang til disse net for ugunstigt stillede regioner med hjælp fra strukturfondene og Samhørighedsfonden vil bidrage væsentligt til at konsolidere det indre marked; understreger betydningen af et effektivt og sammenkoblet transportsystem, der gør den frie bevægelighed for personer, goder, varer og tjenesteydelser lettere og fremmer vækst; understreger de transeuropæiske transportnets (TEN-T) betydning med hensyn til at skabe vigtig europæisk merværdi, idet de bidrager til at fjerne flaskehalse, fysiske barrierer, som f.eks. forskellige sporvidder, og sikrer grænseoverskridende infrastruktur; |
| --- | --- |

61.

understreger, at der skal gives særlig opmærksomhed til en bæredygtig transportpolitik, navnlig udvidelse af det europæiske transportnet, hvorved en bedre adgang til disse net for ugunstigt stillede regioner med hjælp fra strukturfondene og Samhørighedsfonden vil bidrage væsentligt til at konsolidere det indre marked; understreger betydningen af et effektivt og sammenkoblet transportsystem, der gør den frie bevægelighed for personer, goder, varer og tjenesteydelser lettere og fremmer vækst; understreger de transeuropæiske transportnets (TEN-T) betydning med hensyn til at skabe vigtig europæisk merværdi, idet de bidrager til at fjerne flaskehalse, fysiske barrierer, som f.eks. forskellige sporvidder, og sikrer grænseoverskridende infrastruktur;

| 62. | anser et indre marked for at være et vigtigt politisk initiativ, der underbygger Europa 2020-målene og flagskibsinitiativerne, der har til formål fuldt ud at udnytte det indre markeds vækstpotentiale og gennemføre det indre marked i overensstemmelse med Monti-rapportens ånd; understreger, at krisen klart har vist, hvor vigtigt det er at styrke EU’s industrielle grundlag og innovationspotentiale ved at fremme markedsadgangen og mobiliteten og bekæmpe social og territorial fragmentering i hele EU; |
| --- | --- |

62.

anser et indre marked for at være et vigtigt politisk initiativ, der underbygger Europa 2020-målene og flagskibsinitiativerne, der har til formål fuldt ud at udnytte det indre markeds vækstpotentiale og gennemføre det indre marked i overensstemmelse med Monti-rapportens ånd; understreger, at krisen klart har vist, hvor vigtigt det er at styrke EU’s industrielle grundlag og innovationspotentiale ved at fremme markedsadgangen og mobiliteten og bekæmpe social og territorial fragmentering i hele EU;

Bevægelighed og migration

| 63. | understreger, at både de store opstande i vores naboregioner og den demografiske udvikling i EU nødvendiggør en fælles migrationspolitik; understreger, at bedre adgang til arbejdsmarkedet og større mobilitet skal fremmes ved at give alle lige beskæftigelsesvilkår og sociale vilkår og rettigheder, herunder anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og eksamensbeviser i hele EU, samt mulighed for at overføre socialsikrings- og pensionsydelser med henblik på at styrke det europæiske indre marked; |
| --- | --- |

63.

understreger, at både de store opstande i vores naboregioner og den demografiske udvikling i EU nødvendiggør en fælles migrationspolitik; understreger, at bedre adgang til arbejdsmarkedet og større mobilitet skal fremmes ved at give alle lige beskæftigelsesvilkår og sociale vilkår og rettigheder, herunder anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og eksamensbeviser i hele EU, samt mulighed for at overføre socialsikrings- og pensionsydelser med henblik på at styrke det europæiske indre marked;

| 64. | mener, at Schengenaftalen fortsat er en ekstraordinær succes for EU-borgere, og at den bør bevares; kræver, at samarbejdet i den forbindelse bliver yderligere styrket; udtrykker sin store bekymring over eventuelle ændringer af Schengenreglerne; insisterer på behovet for at Europa-Parlamentet bliver behørigt inddraget i lovgivningsprocessen, og understreger betydningen af at forhindre medlemsstaterne i at træffe nogen ensidige beslutninger på dette område; minder om, at vedtagelsen af Schengenaftalen var et skridt i retning af større EU-integration, og at princippet om fri bevægelighed for personer skal bevares; |
| --- | --- |

64.

mener, at Schengenaftalen fortsat er en ekstraordinær succes for EU-borgere, og at den bør bevares; kræver, at samarbejdet i den forbindelse bliver yderligere styrket; udtrykker sin store bekymring over eventuelle ændringer af Schengenreglerne; insisterer på behovet for at Europa-Parlamentet bliver behørigt inddraget i lovgivningsprocessen, og understreger betydningen af at forhindre medlemsstaterne i at træffe nogen ensidige beslutninger på dette område; minder om, at vedtagelsen af Schengenaftalen var et skridt i retning af større EU-integration, og at princippet om fri bevægelighed for personer skal bevares;

| 65. | opfordrer til en fælles EU-indvandringspolitik og glæder sig over Kommissionens forslag om at åbne op for flere legale måder at komme til EU for at arbejde på; understreger behovet for en reform af den nuværende ordning med et blå kort (ved at udvide det til et langt større antal job og erhverv); bemærker, at arbejdsgivere i EU i stigende omfang er afhængige af folk fra lande uden for Europa, der kommer til EU for at arbejde inden for sektorer som f.eks. landbrug, skovbrug, turisme, ældrepleje og sygepleje, da færre og færre EU-borgere står til rådighed for arbejde i disse sektorer; finder, at Kommissionens forslag om sæsonarbejdere skal give disse arbejdstagere, der ofte er sårbare og udsatte, bedre vilkår og en sikker retlig status med henblik på at beskytte dem mod udnyttelse; |
| --- | --- |

65.

opfordrer til en fælles EU-indvandringspolitik og glæder sig over Kommissionens forslag om at åbne op for flere legale måder at komme til EU for at arbejde på; understreger behovet for en reform af den nuværende ordning med et blå kort (ved at udvide det til et langt større antal job og erhverv); bemærker, at arbejdsgivere i EU i stigende omfang er afhængige af folk fra lande uden for Europa, der kommer til EU for at arbejde inden for sektorer som f.eks. landbrug, skovbrug, turisme, ældrepleje og sygepleje, da færre og færre EU-borgere står til rådighed for arbejde i disse sektorer; finder, at Kommissionens forslag om sæsonarbejdere skal give disse arbejdstagere, der ofte er sårbare og udsatte, bedre vilkår og en sikker retlig status med henblik på at beskytte dem mod udnyttelse;

SMV’er, innovation og FoU

| 66. | anbefaler Kommissionen at tilskynde til og fremme mere egenkapitalfinansiering for SMV’er, enten gennem risikovillig kapital eller udstedelse af aktier, mere støtte fra strukturfondene og mindre afhængighed af gæld, især for nystartede hightech-virksomheder, som har et stort behov for kapital til F&U; understreger behovet for at styrke rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og forenkle adgangen til finansiering for SMV'er; påpeger, at det er særlig nødvendigt at fremme og støtte kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

66.

anbefaler Kommissionen at tilskynde til og fremme mere egenkapitalfinansiering for SMV’er, enten gennem risikovillig kapital eller udstedelse af aktier, mere støtte fra strukturfondene og mindre afhængighed af gæld, især for nystartede hightech-virksomheder, som har et stort behov for kapital til F&U; understreger behovet for at styrke rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og forenkle adgangen til finansiering for SMV'er; påpeger, at det er særlig nødvendigt at fremme og støtte kvindelige iværksættere;

| 67. | anerkender den sociale økonomis (den tredje sektor) rolle i Europa og dens betydning for fremme af innovation; understreger behovet for strategiske grønne og ressourceeffektive offentlige indkøbspolitikker i Europa for at støtte en lige og konkurrencedygtig innovationssektor; |
| --- | --- |

67.

anerkender den sociale økonomis (den tredje sektor) rolle i Europa og dens betydning for fremme af innovation; understreger behovet for strategiske grønne og ressourceeffektive offentlige indkøbspolitikker i Europa for at støtte en lige og konkurrencedygtig innovationssektor;

| 68. | opfordrer indtrængende til, at EIB og EIF får en førende rolle på europæisk plan med hensyn til frigivelse af midler til SMV’er ved hjælp af mere strømlinede og klarere procedurer, hvorved at de arbejder med medlemsstaternes finansielle institutioner med henblik på at forhindre etablering af ordninger, der overlapper allerede eksisterende strukturer på nationalt plan, således at det bliver let for SMV’erne at finde ud af, hvor de skal henvende sig; anbefaler, at EIB/EIF kommer til at fungere som et filter med fokus på de prioriterede områder i Europa 2020-strategien for at styrke økonomien, beskæftigelsen, den miljømæssige bæredygtighed og ressourceeffektiviteten ved at fungere som en mentor for udvalgte grupper af SMV’er og deltage i drøftelser med banker og deres risikostyringsteam med henblik på at hjælpe SMV’er med at få langsigtede lån; opfordrer til fuld udnyttelse af EIB's kapacitet til at yde lån; |
| --- | --- |

68.

opfordrer indtrængende til, at EIB og EIF får en førende rolle på europæisk plan med hensyn til frigivelse af midler til SMV’er ved hjælp af mere strømlinede og klarere procedurer, hvorved at de arbejder med medlemsstaternes finansielle institutioner med henblik på at forhindre etablering af ordninger, der overlapper allerede eksisterende strukturer på nationalt plan, således at det bliver let for SMV’erne at finde ud af, hvor de skal henvende sig; anbefaler, at EIB/EIF kommer til at fungere som et filter med fokus på de prioriterede områder i Europa 2020-strategien for at styrke økonomien, beskæftigelsen, den miljømæssige bæredygtighed og ressourceeffektiviteten ved at fungere som en mentor for udvalgte grupper af SMV’er og deltage i drøftelser med banker og deres risikostyringsteam med henblik på at hjælpe SMV’er med at få langsigtede lån; opfordrer til fuld udnyttelse af EIB's kapacitet til at yde lån;

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af foranstaltningerne fastsat i Small Business Act (2008) og revisionen heraf, som blev offentliggjort af Kommissionen den 23. februar 2011, med henblik på at mindske de administrative byrder, lette SMV'ernes adgang til finansiering og støtte internationaliseringen af SMV'erne; |
| --- | --- |

69.

opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af foranstaltningerne fastsat i Small Business Act (2008) og revisionen heraf, som blev offentliggjort af Kommissionen den 23. februar 2011, med henblik på at mindske de administrative byrder, lette SMV'ernes adgang til finansiering og støtte internationaliseringen af SMV'erne;

| 70. | understreger, at den næste generation af EU-støtteprogrammer systematisk skal støtte SMV’er på det indre marked og globalt; understreger behovet for at lette hurtig etablering af virksomheder, der anvender ny teknologi, forbedre deres finansiering, reducere de administrative byrder og fremme deres internationalisering; anser det for stærkt ønskeligt, at der sker en anerkendelse af den centrale rolle, som systemet af kooperative og lokale banker spiller, idet de sikrer en optimering af støttestrategien og en reel støtte til SMV-sektoren; |
| --- | --- |

70.

understreger, at den næste generation af EU-støtteprogrammer systematisk skal støtte SMV’er på det indre marked og globalt; understreger behovet for at lette hurtig etablering af virksomheder, der anvender ny teknologi, forbedre deres finansiering, reducere de administrative byrder og fremme deres internationalisering; anser det for stærkt ønskeligt, at der sker en anerkendelse af den centrale rolle, som systemet af kooperative og lokale banker spiller, idet de sikrer en optimering af støttestrategien og en reel støtte til SMV-sektoren;

Beskatning

| 71. | understreger, at både ØMU’en og det indre marked kræver en højere grad af koordinering af de nationale skattepolitikker; understreger, at kvaliteten af beskatningen bør forbedres, således at den fremmer beskæftigelse, innovation og langsigtet investering; anmoder Kommissionen om i forbindelse med det europæiske halvår at analysere stabiliteten af medlemsstaternes skattesystemer, således at medlemsstaternes skattereformer er modstandsdygtige over for økonomiske udsving og ikke er unødigt afhængige af skattegrundlag, som er meget cykliske, eller er kendte for at være udsat for bobler; |
| --- | --- |

71.

understreger, at både ØMU’en og det indre marked kræver en højere grad af koordinering af de nationale skattepolitikker; understreger, at kvaliteten af beskatningen bør forbedres, således at den fremmer beskæftigelse, innovation og langsigtet investering; anmoder Kommissionen om i forbindelse med det europæiske halvår at analysere stabiliteten af medlemsstaternes skattesystemer, således at medlemsstaternes skattereformer er modstandsdygtige over for økonomiske udsving og ikke er unødigt afhængige af skattegrundlag, som er meget cykliske, eller er kendte for at være udsat for bobler;

| 72. | støtter Kommissionens bestræbelser på at tackle skadelig skattekonkurrence, skatteunddragelse eller -svig og skattely både i EU og på internationalt plan, forbedre skatteopkrævningssystemerne og indføre et obligatorisk fælles konsolideret selskabsbeskatningsgrundlag med efterfølgende vejledende skatteskalaer samt et specifikt og forenklet beskatningssystem for SMV'er; glæder sig over den momsstrategi, der skal fremlægges af Kommissionen med henblik på at udarbejde et bedragerisikkert system; |
| --- | --- |

72.

støtter Kommissionens bestræbelser på at tackle skadelig skattekonkurrence, skatteunddragelse eller -svig og skattely både i EU og på internationalt plan, forbedre skatteopkrævningssystemerne og indføre et obligatorisk fælles konsolideret selskabsbeskatningsgrundlag med efterfølgende vejledende skatteskalaer samt et specifikt og forenklet beskatningssystem for SMV'er; glæder sig over den momsstrategi, der skal fremlægges af Kommissionen med henblik på at udarbejde et bedragerisikkert system;

| 73. | bemærker, at bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse og forbedring af skatteopkrævningen, også i forhold til tredjelande, skal være et vigtigt aspekt af den nuværende indsats i medlemsstaterne med henblik på budgetkonsolidering; |
| --- | --- |

73.

bemærker, at bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse og forbedring af skatteopkrævningen, også i forhold til tredjelande, skal være et vigtigt aspekt af den nuværende indsats i medlemsstaterne med henblik på budgetkonsolidering;

| 74. | anser et sådant skridt for at være af afgørende betydning i den nuværende situation, hvor medlemsstaterne skal konsolidere deres budgetter; bemærker, at skattekonkurrence er acceptabel, så længe medlemsstaternes mulighed for at opkræve det provenu, de med rimelighed kan forvente, derved ikke undergraves, og minder om, at der bør udformes løsninger med henblik på at minimere skadelig skattekonkurrence; |
| --- | --- |

74.

anser et sådant skridt for at være af afgørende betydning i den nuværende situation, hvor medlemsstaterne skal konsolidere deres budgetter; bemærker, at skattekonkurrence er acceptabel, så længe medlemsstaternes mulighed for at opkræve det provenu, de med rimelighed kan forvente, derved ikke undergraves, og minder om, at der bør udformes løsninger med henblik på at minimere skadelig skattekonkurrence;

| 75. | mener, at der ved tildelingen af EU-midler bør tages hensyn til medlemsstaternes beskatningsstrategi og deres vilje til at samarbejde for at undgå skatteunddragelse og fremme en øget skattekoordination; |
| --- | --- |

75.

mener, at der ved tildelingen af EU-midler bør tages hensyn til medlemsstaternes beskatningsstrategi og deres vilje til at samarbejde for at undgå skatteunddragelse og fremme en øget skattekoordination;

| 76. | anerkender, at der ikke foreligger en fælles definition af skattely; opfordrer til, at der formuleres mindst én fælles europæisk definition, indtil der opnås enighed om en definition på globalt plan; |
| --- | --- |

76.

anerkender, at der ikke foreligger en fælles definition af skattely; opfordrer til, at der formuleres mindst én fælles europæisk definition, indtil der opnås enighed om en definition på globalt plan;

| 77. | opfordrer på grund af den fundamentale karakter af kampen mod korruption og for en ægte finanspolitisk konsolidering medlemsstaterne til i deres straffesystem at medtage en bestemmelse om annullering af betaling, og hvis betalingen har fundet sted, krav om tilbagebetaling af det dobbelte beløb for ethvert arbejde, der udføres med anvendelse af korruption, bestikkelse eller andre midler til at opnå særlige uretmæssige fordele fra det udbetalende organ; |
| --- | --- |

77.

opfordrer på grund af den fundamentale karakter af kampen mod korruption og for en ægte finanspolitisk konsolidering medlemsstaterne til i deres straffesystem at medtage en bestemmelse om annullering af betaling, og hvis betalingen har fundet sted, krav om tilbagebetaling af det dobbelte beløb for ethvert arbejde, der udføres med anvendelse af korruption, bestikkelse eller andre midler til at opnå særlige uretmæssige fordele fra det udbetalende organ;

Beskæftigelse

| 78. | understreger, at nye og bedre job er en forudsætning for at opnå fair, grøn og intelligent vækst, og kræver derfor:






  — | at der skabes nye job i sektorer, der er baseret på innovation, forskning og udvikling, som f.eks. energisektoren og miljøsektoren, på en måde, der sikrer en ligelig balance mellem mænd og kvinder |
| --- | --- | --- |

78.

understreger, at nye og bedre job er en forudsætning for at opnå fair, grøn og intelligent vækst, og kræver derfor:

—

at der skabes nye job i sektorer, der er baseret på innovation, forskning og udvikling, som f.eks. energisektoren og miljøsektoren, på en måde, der sikrer en ligelig balance mellem mænd og kvinder

| — | foranstaltninger for at øge effektiviteten af den eksisterende EU-støtte til direkte jobskabelse, som er til rådighed for medlemsstaterne under Den Europæiske Socialfond |
| --- | --- |

—

foranstaltninger for at øge effektiviteten af den eksisterende EU-støtte til direkte jobskabelse, som er til rådighed for medlemsstaterne under Den Europæiske Socialfond

| — | tiltag, der gør det lettere for kvinder (navnlig ved konstant at øge udbuddet af økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder), ældre arbejdstagere (uden at det får betydning for deres pension og sociale rettigheder) og lovlige indvandrere at deltage på arbejdsmarkedet, og som nedbringer arbejdsløsheden, især blandt unge |
| --- | --- |

—

tiltag, der gør det lettere for kvinder (navnlig ved konstant at øge udbuddet af økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder), ældre arbejdstagere (uden at det får betydning for deres pension og sociale rettigheder) og lovlige indvandrere at deltage på arbejdsmarkedet, og som nedbringer arbejdsløsheden, især blandt unge

| — | foranstaltninger der forbedrer uddannelses- og erhvervsuddannelseskvaliteten og effektiv fremmer livslang læring og iværksætteri med henblik på at styrke arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed og udvikle en konkurrencedygtig menneskelig kapital |
| --- | --- |

—

foranstaltninger der forbedrer uddannelses- og erhvervsuddannelseskvaliteten og effektiv fremmer livslang læring og iværksætteri med henblik på at styrke arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed og udvikle en konkurrencedygtig menneskelig kapital

| — | at der udvikles beskæftigelsesmuligheder og programmer for social inklusion for de mest sårbare grupper, som f.eks. romaer og handicappede |
| --- | --- |

—

at der udvikles beskæftigelsesmuligheder og programmer for social inklusion for de mest sårbare grupper, som f.eks. romaer og handicappede

| — | bæredygtige job af høj kvalitet inden for landbruget og i landdistrikter, der giver en rimelig indkomst |
| --- | --- |

—

bæredygtige job af høj kvalitet inden for landbruget og i landdistrikter, der giver en rimelig indkomst

| — | tiltag, der bekæmper sort arbejde; |
| --- | --- |

—

tiltag, der bekæmper sort arbejde;

| 79. | påpeger, at arbejdsløsheden i de medlemsstater, hvor der aktuelt gennemføres finanspolitiske stramninger, hovedsageligt skyldes nedgangen i den samlede økonomiske aktivitet med en alarmerende stigning i langtidsledigheden; bemærker, at langtidsledigheden hurtigst muligt bør tages op, da den i alvorlig grad kan skade den langsigtede vækst i de berørte lande og følgelig forringe konkurrenceevnen for hele EU; |
| --- | --- |

79.

påpeger, at arbejdsløsheden i de medlemsstater, hvor der aktuelt gennemføres finanspolitiske stramninger, hovedsageligt skyldes nedgangen i den samlede økonomiske aktivitet med en alarmerende stigning i langtidsledigheden; bemærker, at langtidsledigheden hurtigst muligt bør tages op, da den i alvorlig grad kan skade den langsigtede vækst i de berørte lande og følgelig forringe konkurrenceevnen for hele EU;

| 80. | bemærker, at EU's arbejdsmarked som følge af den nuværende krise fortsat kan være opsplittet på lang sigt med en koncentration af højt kvalificeret arbejdskraft i medlemsstater med balance på betalingsbalancens løbende poster på den ene side og høj ledighed og mangel på konkurrencedygtig arbejdskraft i de medlemsstater, der er hårdest ramt af krisen, og som desuden er mest forgældede, på den anden; |
| --- | --- |

80.

bemærker, at EU's arbejdsmarked som følge af den nuværende krise fortsat kan være opsplittet på lang sigt med en koncentration af højt kvalificeret arbejdskraft i medlemsstater med balance på betalingsbalancens løbende poster på den ene side og høj ledighed og mangel på konkurrencedygtig arbejdskraft i de medlemsstater, der er hårdest ramt af krisen, og som desuden er mest forgældede, på den anden;

| 81. | mener, at der stadig er behov for at beskæftige sig med spørgsmålet om virksomhedsledelse, hvad angår incitamenter for ledelsen til at foretage langsigtede investeringer og skabe job; foreslår, at der udarbejdes en årsrapport, der vurderer det sociale og miljømæssige ansvar hos virksomheder med over 250 ansatte og en omsætning på over 50 mio. EUR; |
| --- | --- |

81.

mener, at der stadig er behov for at beskæftige sig med spørgsmålet om virksomhedsledelse, hvad angår incitamenter for ledelsen til at foretage langsigtede investeringer og skabe job; foreslår, at der udarbejdes en årsrapport, der vurderer det sociale og miljømæssige ansvar hos virksomheder med over 250 ansatte og en omsætning på over 50 mio. EUR;

Uddannelsesstrategi

| 82. | understreger vigtigheden af skole-, erhvervs-, universitets- og voksenuddannelse for innovation og vækst, og understreger betydningen af en korrekt gennemførelsen af flexicurity; fremhæver behovet for at tilpasse uddannelse og erhvervsrettede uddannelsessystemer, så der i højere grad kan gives folk de kundskaber og færdigheder, der er nødvendige for at sikre større beskæftigelse, produktivitet, vækst og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

82.

understreger vigtigheden af skole-, erhvervs-, universitets- og voksenuddannelse for innovation og vækst, og understreger betydningen af en korrekt gennemførelsen af flexicurity; fremhæver behovet for at tilpasse uddannelse og erhvervsrettede uddannelsessystemer, så der i højere grad kan gives folk de kundskaber og færdigheder, der er nødvendige for at sikre større beskæftigelse, produktivitet, vækst og konkurrenceevne;

| 83. | foreslår, at der indføres et praktikprogram i EU analogt med Erasmus-programmet med fuld deltagelse af den private sektor; mener, at et sådant program bør involvere repræsentanter for universiteterne, universiteter for anvendte videnskaber, erhvervsuddannelsesinstitutioner, erhvervslivet, finansmarkederne og SMV’er og store virksomheder og bør give borgerne, herunder sårbare grupper, adgang til uddannelse, især i færdigheder, som de kan tage med sig i den videnbaserede økonomi, med henblik på at fremme livslang læring; |
| --- | --- |

83.

foreslår, at der indføres et praktikprogram i EU analogt med Erasmus-programmet med fuld deltagelse af den private sektor; mener, at et sådant program bør involvere repræsentanter for universiteterne, universiteter for anvendte videnskaber, erhvervsuddannelsesinstitutioner, erhvervslivet, finansmarkederne og SMV’er og store virksomheder og bør give borgerne, herunder sårbare grupper, adgang til uddannelse, især i færdigheder, som de kan tage med sig i den videnbaserede økonomi, med henblik på at fremme livslang læring;

| 84. | støtter på det kraftigste, at der indføres foranstaltninger, der øger kvaliteten af videregående uddannelse i Europa ved bl.a. yderligere at reducere hindringerne for de studerendes mobilitet, skabe bedre forbindelser mellem den akademiske verden og erhvervslivet og fremme iværksætterånden i samfundet; foreslår, at der indføres et europæisk innovationsstipendium, der skal være med til at fremme de kundskaber og færdigheder, der anvendes i de innovative sektorer, og gøre det muligt at etablere EU-netværk og samarbejde; mener, at et sådant stipendium vil henvende sig til unge i erhvervsuddannelsesprogrammer, der iværksættes og specifikt gennemføres i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

84.

støtter på det kraftigste, at der indføres foranstaltninger, der øger kvaliteten af videregående uddannelse i Europa ved bl.a. yderligere at reducere hindringerne for de studerendes mobilitet, skabe bedre forbindelser mellem den akademiske verden og erhvervslivet og fremme iværksætterånden i samfundet; foreslår, at der indføres et europæisk innovationsstipendium, der skal være med til at fremme de kundskaber og færdigheder, der anvendes i de innovative sektorer, og gøre det muligt at etablere EU-netværk og samarbejde; mener, at et sådant stipendium vil henvende sig til unge i erhvervsuddannelsesprogrammer, der iværksættes og specifikt gennemføres i de enkelte medlemsstater;

| 85. | understreger behovet for på europæisk og nationalt plan at skabe vilkår, som bevirker, at den private og offentlige sektor kan øge investeringerne i forskning og udvikling; noterer sig, at finansieringen af universiteter hovedsageligt sker via nationale budgetter, som allerede er under et konsolideringspres; opfordrer følgelig medlemsstaterne til at sikre, at deres respektive ordninger til finansiering af universiteter er udformet således, at Europas evne til teknologisk udvikling og innovation øges; |
| --- | --- |

85.

understreger behovet for på europæisk og nationalt plan at skabe vilkår, som bevirker, at den private og offentlige sektor kan øge investeringerne i forskning og udvikling; noterer sig, at finansieringen af universiteter hovedsageligt sker via nationale budgetter, som allerede er under et konsolideringspres; opfordrer følgelig medlemsstaterne til at sikre, at deres respektive ordninger til finansiering af universiteter er udformet således, at Europas evne til teknologisk udvikling og innovation øges;

| 86. | mener, at for at tilskynde medlemsstaterne til at investere mere i uddannelsesområdet, bør der tages særligt hensyn til offentlige udgifter til uddannelse, forskning og erhvervsuddannelse i forbindelse med vurderingen af medlemsstaternes budgetmål på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

86.

mener, at for at tilskynde medlemsstaterne til at investere mere i uddannelsesområdet, bør der tages særligt hensyn til offentlige udgifter til uddannelse, forskning og erhvervsuddannelse i forbindelse med vurderingen af medlemsstaternes budgetmål på mellemlang sigt;

| 87. | støtter kravet fra sammenslutningen af europæiske universiteter (EUA) om at øge de offentlige investeringer i videregående uddannelse til 3 % af BNP; mener, at dette mål kræver en kvalitativ evaluering af de pågældende udgifter i forbindelse med vurderingen af stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

87.

støtter kravet fra sammenslutningen af europæiske universiteter (EUA) om at øge de offentlige investeringer i videregående uddannelse til 3 % af BNP; mener, at dette mål kræver en kvalitativ evaluering af de pågældende udgifter i forbindelse med vurderingen af stabilitets- og vækstpagten;

| 88. | opfordrer til at forbedre uddannelsen til job, der ikke kræver universitetsuddannelse, ved at udvikle lærepladser; |
| --- | --- |

88.

opfordrer til at forbedre uddannelsen til job, der ikke kræver universitetsuddannelse, ved at udvikle lærepladser;

V.
     
  EU op til fornyet overvejelse: mere end europæisk økonomisk styring

| 89. | understreger, at EU står ved en skillevej: enten beslutter medlemsstaterne sig for at forene deres kræfter i at uddybe integrationen, eller også kan EU glide fra hinanden som følge af stagnation i beslutningstagningen og forskelle på økonomisk plan; |
| --- | --- |

89.

understreger, at EU står ved en skillevej: enten beslutter medlemsstaterne sig for at forene deres kræfter i at uddybe integrationen, eller også kan EU glide fra hinanden som følge af stagnation i beslutningstagningen og forskelle på økonomisk plan;

| 90. | advarer mod risikoen for at vende tilbage til en fragmenteret union, der er sårbar over for protektionisme; |
| --- | --- |

90.

advarer mod risikoen for at vende tilbage til en fragmenteret union, der er sårbar over for protektionisme;

| 91. | kræver en mere dybtgående demokratisk politisk union, hvor EU’s institutioner får en større rolle i både udformningen og gennemførelsen af fælles politikker; fremhæver betydningen af at styrke den demokratiske legitimitet samt at kontrollere Unionen; |
| --- | --- |

91.

kræver en mere dybtgående demokratisk politisk union, hvor EU’s institutioner får en større rolle i både udformningen og gennemførelsen af fælles politikker; fremhæver betydningen af at styrke den demokratiske legitimitet samt at kontrollere Unionen;

| 92. | understreger betydningen af at respektere de principper, der ligger til grund for det europæiske projekt, nemlig ligestilling mellem medlemsstaterne, solidaritet, samhørighed og samarbejde; henleder opmærksomheden på behovet for at overholde disse principper ved effektivt at tage fat på interne ubalancer og at bevæge sig hen imod omfattende konvergens gennem koordinering mellem euroområdet og medlemsstaterne uden for euroområdet; |
| --- | --- |

92.

understreger betydningen af at respektere de principper, der ligger til grund for det europæiske projekt, nemlig ligestilling mellem medlemsstaterne, solidaritet, samhørighed og samarbejde; henleder opmærksomheden på behovet for at overholde disse principper ved effektivt at tage fat på interne ubalancer og at bevæge sig hen imod omfattende konvergens gennem koordinering mellem euroområdet og medlemsstaterne uden for euroområdet;

| 93. | understreger behovet for en stærkere Europa-Kommission, der gøres mere ansvarlig over for Parlamentet og spiller en væsentlig rolle som det vigtigste talerør for borgerne, især når det drejer sig om at skabe et forum for offentlige grænseoverskridende drøftelser, der tager højde for de nationale beslutningers afsmittende effekt på områder som økonomisk og social styring; |
| --- | --- |

93.

understreger behovet for en stærkere Europa-Kommission, der gøres mere ansvarlig over for Parlamentet og spiller en væsentlig rolle som det vigtigste talerør for borgerne, især når det drejer sig om at skabe et forum for offentlige grænseoverskridende drøftelser, der tager højde for de nationale beslutningers afsmittende effekt på områder som økonomisk og social styring;

| 94. | understreger, at økonomisk styring med konvergerende politikker på det økonomiske, skattemæssige og sociale område skal organiseres ved hjælp af fællesskabsmetoden og styres af EU-institutionerne med fuld deltagelse af de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

94.

understreger, at økonomisk styring med konvergerende politikker på det økonomiske, skattemæssige og sociale område skal organiseres ved hjælp af fællesskabsmetoden og styres af EU-institutionerne med fuld deltagelse af de nationale parlamenter;

| 95. | betragter den nye lovgivning om Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de tre europæiske tilsynsmyndigheder som et første skridt i den rigtige retning, men mener, at der er behov for yderligere fremskridt for navnlig at sikre et direkte tilsyn på EU-plan med systemiske institutioner, som f.eks. stærkt lånefinansierede institutioner og anvendelse af et fælles regelsæt; fremhæver behovet for at give de nye myndigheder tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer i forhold til deres voksende opgaver; |
| --- | --- |

95.

betragter den nye lovgivning om Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de tre europæiske tilsynsmyndigheder som et første skridt i den rigtige retning, men mener, at der er behov for yderligere fremskridt for navnlig at sikre et direkte tilsyn på EU-plan med systemiske institutioner, som f.eks. stærkt lånefinansierede institutioner og anvendelse af et fælles regelsæt; fremhæver behovet for at give de nye myndigheder tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer i forhold til deres voksende opgaver;

| 96. | mener, at der sideløbende med den kontrol, der skal sikre finansiel stabilitet, er behov for mekanismer til overvågning og forebyggelse af potentielle bobler, og for optimal kapitaltilførsel i lyset af de makroøkonomiske udfordringer og målsætninger samt et behov for realøkonomiske investeringer; finder endvidere, at skattepolitikken skal anvendes som redskab til dette formål; |
| --- | --- |

96.

mener, at der sideløbende med den kontrol, der skal sikre finansiel stabilitet, er behov for mekanismer til overvågning og forebyggelse af potentielle bobler, og for optimal kapitaltilførsel i lyset af de makroøkonomiske udfordringer og målsætninger samt et behov for realøkonomiske investeringer; finder endvidere, at skattepolitikken skal anvendes som redskab til dette formål;

| 97. | anmoder Kommissionen om at fremsætte yderligere forslag til regulering af finansmarkedsstrukturer, hvis størrelse, kompleksitet eller indbyrdes forbundethed kan true den finansielle stabilitet og de regulerende myndigheders evne til at modstå deres krav, og derved omfatte foranstaltninger, der gør det muligt for de tilsynsførende myndigheder at få et overblik over deres aktiviteter, herunder skyggebanksystemet og over deres gearingsniveau; opfordrer Kommissionen til at undersøge reguleringsmuligheder som f.eks. loft over eller demotivering af størrelsen samt forretningsmodeller; |
| --- | --- |

97.

anmoder Kommissionen om at fremsætte yderligere forslag til regulering af finansmarkedsstrukturer, hvis størrelse, kompleksitet eller indbyrdes forbundethed kan true den finansielle stabilitet og de regulerende myndigheders evne til at modstå deres krav, og derved omfatte foranstaltninger, der gør det muligt for de tilsynsførende myndigheder at få et overblik over deres aktiviteter, herunder skyggebanksystemet og over deres gearingsniveau; opfordrer Kommissionen til at undersøge reguleringsmuligheder som f.eks. loft over eller demotivering af størrelsen samt forretningsmodeller;

| 98. | understreger, at det med henblik på at tackle statsgældskrisen og sikre øget konkurrenceevne, konvergens og solidaritet i EU er nødvendigt at flytte flere kompetencer og økonomiske ressourcer over på EU, hvorved belastningen for de nationale budgetter ville blive væsentligt reduceret, og understreger nødvendigheden af at skabe et markant samspil mellem nationale budgetter og EU-budgettet, hvilket giver mulighed for optimal udnyttelse og fordeling af de eksisterende finanspolitiske ressourcer på alle niveauer; samtidig bør subsidiaritetsprincippet håndhæves for at støtte stærke regioner og stater; |
| --- | --- |

98.

understreger, at det med henblik på at tackle statsgældskrisen og sikre øget konkurrenceevne, konvergens og solidaritet i EU er nødvendigt at flytte flere kompetencer og økonomiske ressourcer over på EU, hvorved belastningen for de nationale budgetter ville blive væsentligt reduceret, og understreger nødvendigheden af at skabe et markant samspil mellem nationale budgetter og EU-budgettet, hvilket giver mulighed for optimal udnyttelse og fordeling af de eksisterende finanspolitiske ressourcer på alle niveauer; samtidig bør subsidiaritetsprincippet håndhæves for at støtte stærke regioner og stater;

| 99. | konkluderer, at det for at få endelig etableret en politisk union og opnå økonomisk integration, så de kommer til at så i et passende forhold til den monetære union, i tråd med de prioriteter som Det Europæiske Råd er nået til enighed om, har EU brug for et budget, der er tilstrækkeligt stort til at sikre euroen på en bæredygtig måde, således at valutaen får et relevant budgetmæssigt råderum i det politiske forum, som har skabt denne valuta; |
| --- | --- |

99.

konkluderer, at det for at få endelig etableret en politisk union og opnå økonomisk integration, så de kommer til at så i et passende forhold til den monetære union, i tråd med de prioriteter som Det Europæiske Råd er nået til enighed om, har EU brug for et budget, der er tilstrækkeligt stort til at sikre euroen på en bæredygtig måde, således at valutaen får et relevant budgetmæssigt råderum i det politiske forum, som har skabt denne valuta;

| 100. | henleder opmærksomheden på, at de rapporter, der gik forud for gennemførelsen af den monetære union - især MacDougall Rapporten, som analyserede forudsætningerne for gennemførelsen af Werner-planen - slog fast, at et sådant budget skulle råde over bevillinger svarende til mellem 2,5 og 10 % af Unionens BNI, afhængigt af hvilke omfordelingsfunktioner Unionens budget eventuelt ville overtage, at budgettet skulle finansieres på basis af egne ressourcer, og at det skulle anvendes til at finansiere udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, energi- og transportsektorer, udviklingssamarbejde og F&U, samt dertil knyttede foranstaltninger, samt at nationale budgetter ville blive reduceret tilsvarende for at sikre skattemæssig neutralitet for borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

100.

henleder opmærksomheden på, at de rapporter, der gik forud for gennemførelsen af den monetære union - især MacDougall Rapporten, som analyserede forudsætningerne for gennemførelsen af Werner-planen - slog fast, at et sådant budget skulle råde over bevillinger svarende til mellem 2,5 og 10 % af Unionens BNI, afhængigt af hvilke omfordelingsfunktioner Unionens budget eventuelt ville overtage, at budgettet skulle finansieres på basis af egne ressourcer, og at det skulle anvendes til at finansiere udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, energi- og transportsektorer, udviklingssamarbejde og F&U, samt dertil knyttede foranstaltninger, samt at nationale budgetter ville blive reduceret tilsvarende for at sikre skattemæssig neutralitet for borgere og virksomheder;

| 101. | understreger nødvendigheden af at skabe bedre balance mellem den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken, bl.a. ved at styrke og institutionalisere arbejdsmarkedsdialogens rolle på makroøkonomisk plan; |
| --- | --- |

101.

understreger nødvendigheden af at skabe bedre balance mellem den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken, bl.a. ved at styrke og institutionalisere arbejdsmarkedsdialogens rolle på makroøkonomisk plan;

| 102. | minder om, at Den Europæiske Unions legitimitet beror på de demokratiske værdier, den forfægter, de mål, den forfølger, og de beføjelser, instrumenter og institutioner, den råder over; mener, at en uddybning af den europæiske økonomiske integration er nødvendig for at sikre stabiliteten i euroområdet og i EU som helhed, og at dette vil kræve yderligere tiltag med hensyn til euroområdets eksterne repræsentation, afgørelser med kvalificeret flertal om selskabsskattegrundlag, foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse, en eventuel gensidig udstedelse af stats- og euroobligationer med henblik på at stimulere den finanspolitiske disciplin, EU's lånekapacitet, en bedre balance mellem de økonomiske og sociale politikker, egne indtægter for EU-budgettet samt de nationale parlamenters og Europa-Parlamentets rolle; |
| --- | --- |

102.

minder om, at Den Europæiske Unions legitimitet beror på de demokratiske værdier, den forfægter, de mål, den forfølger, og de beføjelser, instrumenter og institutioner, den råder over; mener, at en uddybning af den europæiske økonomiske integration er nødvendig for at sikre stabiliteten i euroområdet og i EU som helhed, og at dette vil kræve yderligere tiltag med hensyn til euroområdets eksterne repræsentation, afgørelser med kvalificeret flertal om selskabsskattegrundlag, foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse, en eventuel gensidig udstedelse af stats- og euroobligationer med henblik på at stimulere den finanspolitiske disciplin, EU's lånekapacitet, en bedre balance mellem de økonomiske og sociale politikker, egne indtægter for EU-budgettet samt de nationale parlamenters og Europa-Parlamentets rolle;

| 103. | mener, at politiske beslutninger om økonomisk styring ikke bør bringe de forpligtelser, der er indgået på EU-plan, som afspejler alle medlemsstaters mål og interesser, i fare, og at sådanne beslutninger bør være forankret i traktaten og gennemføres med fuld institutionel inddragelse af Kommissionen og Europa-Parlamentet og være underlagt deres kontrol; |
| --- | --- |

103.

mener, at politiske beslutninger om økonomisk styring ikke bør bringe de forpligtelser, der er indgået på EU-plan, som afspejler alle medlemsstaters mål og interesser, i fare, og at sådanne beslutninger bør være forankret i traktaten og gennemføres med fuld institutionel inddragelse af Kommissionen og Europa-Parlamentet og være underlagt deres kontrol;

| 104. | anmoder om en omfattende strategi, der skal gøre det muligt at imødegå de udfordringer, som Unionen står over for, og primært bygge på forstærket økonomisk styring; anmoder ligeledes om, at man fastholder fokus på finanspolitisk konsolidering, bæredygtig vækst, forstærkede strukturreformer og sanering af banksektoren; noterer sig den europluspagt, Rådet har foreslået som et element i den pakke af forslag vedrørende økonomisk styring, der er forhandlet af Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

104.

anmoder om en omfattende strategi, der skal gøre det muligt at imødegå de udfordringer, som Unionen står over for, og primært bygge på forstærket økonomisk styring; anmoder ligeledes om, at man fastholder fokus på finanspolitisk konsolidering, bæredygtig vækst, forstærkede strukturreformer og sanering af banksektoren; noterer sig den europluspagt, Rådet har foreslået som et element i den pakke af forslag vedrørende økonomisk styring, der er forhandlet af Parlamentet og Rådet;

| 105. | opfordrer til, at Euratom-traktaten erstattes af et Europæisk Energifællesskab; |
| --- | --- |

105.

opfordrer til, at Euratom-traktaten erstattes af et Europæisk Energifællesskab;

| 106. | mener, at disse indbyrdes forbundne spørgsmål, sideløbende med traktatændringerne i forbindelse med stabilitetsmekanismen, bør behandles på et konvent indkaldt i henhold til artikel 48, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

106.

mener, at disse indbyrdes forbundne spørgsmål, sideløbende med traktatændringerne i forbindelse med stabilitetsmekanismen, bør behandles på et konvent indkaldt i henhold til artikel 48, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union;

| 107. | er af den opfattelse, at det i modsat fald bliver nødvendigt at skride til et forstærket samarbejde i henhold til artikel 329 i TEUF for at sætte euroområdet i stand til at fungere på demokratisk og effektiv vis; |
| --- | --- |

107.

er af den opfattelse, at det i modsat fald bliver nødvendigt at skride til et forstærket samarbejde i henhold til artikel 329 i TEUF for at sætte euroområdet i stand til at fungere på demokratisk og effektiv vis;

| 108. | påpeger, at en europæisk reaktion på krisen skal være baseret på en uddybning af den europæiske integration, anvendelse af fællesskabsmetoden, konsolidering af interparlamentariske dialog, fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, styrkelse af velfærdsstaten gennem støtte til social inklusion, jobskabelse og bæredygtig vækst samt udbygning af den sociale markedsøkonomi og dens værdier, som et vigtigt mål for Den Europæiske Union, med henblik på at samle alle borgere omkring det europæiske projekt på grundlag af de værdier, der er nedfældet i traktaterne og i den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

108.

påpeger, at en europæisk reaktion på krisen skal være baseret på en uddybning af den europæiske integration, anvendelse af fællesskabsmetoden, konsolidering af interparlamentariske dialog, fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, styrkelse af velfærdsstaten gennem støtte til social inklusion, jobskabelse og bæredygtig vækst samt udbygning af den sociale markedsøkonomi og dens værdier, som et vigtigt mål for Den Europæiske Union, med henblik på at samle alle borgere omkring det europæiske projekt på grundlag af de værdier, der er nedfældet i traktaterne og i den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

*

* *

| 109. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Eurogruppen, Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

109.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Eurogruppen, Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt arbejdsmarkedets parter.

---

(1)  EUT C 230 E af 26.8.2010, s. 11.

(2)  EUT C 257 E af 24.9.2010, s. 211.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0376.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0080.

(5)  Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Population and social conditions http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF og Europa-Kommissionen, Employment in Europe 2010 (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).

(6)  Europa-Kommissionen, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output, Occasional Papers 49, June 2009, tabel V, s. 33 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1).

(9)  IMF Staff Position Noteposition, 19 February 2010, SPN/10/04, Capital Inflows: The Role of Controls.

---

Torsdag den 7. juli 2011

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/158 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/158

---

Torsdag den 7. juli 2011Situationen i Syrien, Yemen og Bahrain i forbindelse med situationen i den arabiske verden og Nordafrika

P7_TA(2011)0333

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika

2013/C 33 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, Yemen og Bahrain, især af 7. april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain og Yemen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, Yemen og Bahrain, især af 7. april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain og Yemen (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik - den sydlige dimension (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik - den sydlige dimension (3),

| — | der henviser til udtalelserne fremsat af den højtstående repræsentant om Syrien af 18., 22., 24. og 26. marts, 23. april og 6. og 11. juni 2011, om Yemen af 10., 12. og 18. marts, 27. april, 11., 26. og 31. maj og 3. juni 2011 og om Bahrain af 10., 12. og 18. marts, 3. maj og 1. juli 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fremsat af den højtstående repræsentant om Syrien af 18., 22., 24. og 26. marts, 23. april og 6. og 11. juni 2011, om Yemen af 10., 12. og 18. marts, 27. april, 11., 26. og 31. maj og 3. juni 2011 og om Bahrain af 10., 12. og 18. marts, 3. maj og 1. juli 2011,

| — | der henviser til den højtstående repræsentants erklæring på vegne af EU om Syrien af 29. april 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående repræsentants erklæring på vegne af EU om Syrien af 29. april 2011,

| — | der henviser til den fælles meddelelse "En ny og ambitiøs naboskabspolitik for EU" af 25. maj 2011, som supplerer den fælles meddelelse "Et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde" af 8. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse "En ny og ambitiøs naboskabspolitik for EU" af 25. maj 2011, som supplerer den fælles meddelelse "Et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde" af 8. marts 2011,

| — | der henviser til erklæringen om de sydlige nabolande, der blev fremsat på Det Europæiske Råds samling den 23. og 24. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om de sydlige nabolande, der blev fremsat på Det Europæiske Råds samling den 23. og 24. juni 2011,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 29. april 2011 om Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 29. april 2011 om Syrien,

| — | der henviser til Rådets afgørelser 2011/273/FUSP af 9. maj 2011, 2011/302/FUSP af 23. maj 2011 og 2011/367/FUSP af 23. juni 2011 om Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelser 2011/273/FUSP af 9. maj 2011, 2011/302/FUSP af 23. maj 2011 og 2011/367/FUSP af 23. juni 2011 om Syrien,

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 23. maj og den 20. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 23. maj og den 20. juni 2011,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs erklæring om Syrien af 3. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs erklæring om Syrien af 3. juni 2011,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs erklæring af 23. juni 2011 om de domme, som 21 bahrainske politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og oppositionsledere var blevet idømt, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs erklæring af 23. juni 2011 om de domme, som 21 bahrainske politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og oppositionsledere var blevet idømt,

| — | der henviser til den foreløbige rapport af 14. juni 2011 om Syrien fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige rapport af 14. juni 2011 om Syrien fra FN's højkommissær for menneskerettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 1948,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 1990,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf fra 1975, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf fra 1975,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere af 2004 med opdatering af 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere af 2004 med opdatering af 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at de fredelige demonstrationer i landene i Nordafrika og Mellemøsten har udtrykt legitime demokratiske forhåbninger og krav om institutionelle, økonomiske og sociale reformer med det mål at opbygge et reelt demokrati, bekæmpe korruption og nepotisme, sikre respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, nedbringe de sociale uligheder og skabe bedre økonomiske og sociale vilkår, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de fredelige demonstrationer i landene i Nordafrika og Mellemøsten har udtrykt legitime demokratiske forhåbninger og krav om institutionelle, økonomiske og sociale reformer med det mål at opbygge et reelt demokrati, bekæmpe korruption og nepotisme, sikre respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, nedbringe de sociale uligheder og skabe bedre økonomiske og sociale vilkår,

| B. | der henviser til, at den fælles meddelelse "En ny og ambitiøs naboskabspolitik for EU" af 25. maj 2011 anlægger en ny tilgangsvinkel i form af en revision af de grundlæggende principper for EU's optræden udadtil, nemlig de universelle menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, som er kernen i naboskabspolitikken, samtidig med at den afspejler nødvendigheden af, at EU støtter de demokratiske forandringer i Nordafrika og Mellemøsten, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den fælles meddelelse "En ny og ambitiøs naboskabspolitik for EU" af 25. maj 2011 anlægger en ny tilgangsvinkel i form af en revision af de grundlæggende principper for EU's optræden udadtil, nemlig de universelle menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, som er kernen i naboskabspolitikken, samtidig med at den afspejler nødvendigheden af, at EU støtter de demokratiske forandringer i Nordafrika og Mellemøsten,

Syrien

| C. | der henviser til, at volden er eskaleret i Syren siden myndighedernes repression begyndte i marts 2011, og at sikkerhedsstyrkerne er faret frem mod de fortsatte demonstrationer med masseanholdelser og tiltagende brutalitet, idet mere end 400 civile er blevet dræbt i Daraa-distriktet alene, og måske mere end 1 000 i alt i hele Syrien, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at volden er eskaleret i Syren siden myndighedernes repression begyndte i marts 2011, og at sikkerhedsstyrkerne er faret frem mod de fortsatte demonstrationer med masseanholdelser og tiltagende brutalitet, idet mere end 400 civile er blevet dræbt i Daraa-distriktet alene, og måske mere end 1 000 i alt i hele Syrien,

| D. | der henviser til, at det seneste videomateriale, der har været udsendt til hele verden, viser rystende billeder af vilkårligt tilbageholdte syriske børn, der har været udsat for tortur eller mishandling, hvad der i nogle tilfælde har kostet dem livet, som det så tragisk skete for den 13-årige dreng Hamza al-Khateeb; der derudover henviser til, at brugen af skarp ammunition mod demonstranter allerede har kostet mindst 30 børn livet, ifølge en meddelelse fra FN's børneagentur UNICEF af 31. maj 2011, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det seneste videomateriale, der har været udsendt til hele verden, viser rystende billeder af vilkårligt tilbageholdte syriske børn, der har været udsat for tortur eller mishandling, hvad der i nogle tilfælde har kostet dem livet, som det så tragisk skete for den 13-årige dreng Hamza al-Khateeb; der derudover henviser til, at brugen af skarp ammunition mod demonstranter allerede har kostet mindst 30 børn livet, ifølge en meddelelse fra FN's børneagentur UNICEF af 31. maj 2011,

| E. | der henviser til, at præsident Bashar al-Assad i sin tredje tale af 20. juni 2011 udtalte, at en national dialog skulle forme Syriens fremtid; der henviser til, at myndighederne på trods af gentagne tilsagn om at gennemføre politiske reformer i Syrien ikke har taget nogen troværdige skridt til at indfri disse tilsagn; der henviser til, at mere end 800 sager om ufrivillige forsvindinger og 11 000 sager om vilkårlig tilbageholdelser allerede er blevet dokumenteret af menneskerettighedsorganisationerne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at præsident Bashar al-Assad i sin tredje tale af 20. juni 2011 udtalte, at en national dialog skulle forme Syriens fremtid; der henviser til, at myndighederne på trods af gentagne tilsagn om at gennemføre politiske reformer i Syrien ikke har taget nogen troværdige skridt til at indfri disse tilsagn; der henviser til, at mere end 800 sager om ufrivillige forsvindinger og 11 000 sager om vilkårlig tilbageholdelser allerede er blevet dokumenteret af menneskerettighedsorganisationerne,

| F. | der henviser til, at Rådet den 23. juni 2011 i lyset af situationens alvor i Syrien vedtog en afgørelse og en forordning om indførelse af restriktive foranstaltninger over for yderligere syv personer tilføjet den liste, der blev opstillet den 9. maj 2011, med foranstaltninger som visumforbud og indefrysning af aktiver, og ligeledes indførte en embargo på våben og udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, mod fire foretagender tilknyttet det syriske regime, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Rådet den 23. juni 2011 i lyset af situationens alvor i Syrien vedtog en afgørelse og en forordning om indførelse af restriktive foranstaltninger over for yderligere syv personer tilføjet den liste, der blev opstillet den 9. maj 2011, med foranstaltninger som visumforbud og indefrysning af aktiver, og ligeledes indførte en embargo på våben og udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, mod fire foretagender tilknyttet det syriske regime,

| G. | der henviser til, at associeringsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Syriske Arabiske Republik på den anden side, aldrig er blevet undertegnet; der henviser til, at undertegnelsen af denne aftale er blevet udsat efter syrisk anmodning siden oktober 2009, og at Rådet har besluttet ikke at tage yderligere skridt; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder udgør et væsentligt element i aftalen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at associeringsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Syriske Arabiske Republik på den anden side, aldrig er blevet undertegnet; der henviser til, at undertegnelsen af denne aftale er blevet udsat efter syrisk anmodning siden oktober 2009, og at Rådet har besluttet ikke at tage yderligere skridt; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder udgør et væsentligt element i aftalen,

| H. | der henviser til, at der er alvorlig fare for voldelige angreb fra ekstremistiske grupper, herunder væbnede djihad-grupper; der henviser til betydningen af at sikre beskyttelse af de forskellige trossamfund i Syrien, herunder det store antal irakiske flygtninge der er kommet til landet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er alvorlig fare for voldelige angreb fra ekstremistiske grupper, herunder væbnede djihad-grupper; der henviser til betydningen af at sikre beskyttelse af de forskellige trossamfund i Syrien, herunder det store antal irakiske flygtninge der er kommet til landet,

| I. | der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne efter belejringen af Deraa iværksatte en storstilet militær operation og aktion med vilkårlige anholdelser i nabobyerne; der henviser til, at anslåede 12 000 syrere fra Jisr al-Shughour og det omkringliggende område er flygtet til Tyrkiet af frygt for repressalier fra sikkerhedsstyrkernes side, og ifølge Røde Halvmåne venter yderligere 17 000 på at krydse grænsen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne efter belejringen af Deraa iværksatte en storstilet militær operation og aktion med vilkårlige anholdelser i nabobyerne; der henviser til, at anslåede 12 000 syrere fra Jisr al-Shughour og det omkringliggende område er flygtet til Tyrkiet af frygt for repressalier fra sikkerhedsstyrkernes side, og ifølge Røde Halvmåne venter yderligere 17 000 på at krydse grænsen;

Yemen

| J. | der henviser til, at situationen i Yemen fortsat er dybt bekymrende efter flere måneders vold og oprør, der har medført betydelige lidelser for den yemenitiske befolkning og medført et voldsomt tab a menneskeliv, alvorlige kvæstelser, fængsling af demonstranter og en tilspidset økonomisk og politisk krise i landet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at situationen i Yemen fortsat er dybt bekymrende efter flere måneders vold og oprør, der har medført betydelige lidelser for den yemenitiske befolkning og medført et voldsomt tab a menneskeliv, alvorlige kvæstelser, fængsling af demonstranter og en tilspidset økonomisk og politisk krise i landet,

| K. | der henviser til, at Golfstaternes Samarbejdsråd har taget initiativ til en plan for et fredeligt magtskifte, som imidlertid ikke er blevet underskrevet af Yemens præsident Ali Abdullah Salah, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Golfstaternes Samarbejdsråd har taget initiativ til en plan for et fredeligt magtskifte, som imidlertid ikke er blevet underskrevet af Yemens præsident Ali Abdullah Salah,

| L. | der henviser til, at præsident Salah blev hård såret under et attentat mod hans residens den 3. juni 2011, og for tiden modtager lægebehandling i Saudi-Arabien; der henviser til, at magten midlertidigt er overdraget til landets vicepræsident, Abd Rabbuh Mansur Hadi, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at præsident Salah blev hård såret under et attentat mod hans residens den 3. juni 2011, og for tiden modtager lægebehandling i Saudi-Arabien; der henviser til, at magten midlertidigt er overdraget til landets vicepræsident, Abd Rabbuh Mansur Hadi,

| M. | der henviser til, at Yemen er Mellemøstens fattigste land, at fejlernæring er udbredt, olieressourcerne svinder ind, befolkningen vokser, centralmagten er svag, vandknapheden forværres og der er ringe investering i landets økonomi; der henviser til den alvorlige bekymring for, at den yemenitiske stat vil gå i opløsning under indtryk af den skrøbelige våbenhvile, der har været i stand siden februar med de shiitiske oprørere i den nordlige del, en løsrivelsesbevægelse i den sydlige og mange al-Qaeda-krigere, der angiveligt bruger Yemen som et fristed, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Yemen er Mellemøstens fattigste land, at fejlernæring er udbredt, olieressourcerne svinder ind, befolkningen vokser, centralmagten er svag, vandknapheden forværres og der er ringe investering i landets økonomi; der henviser til den alvorlige bekymring for, at den yemenitiske stat vil gå i opløsning under indtryk af den skrøbelige våbenhvile, der har været i stand siden februar med de shiitiske oprørere i den nordlige del, en løsrivelsesbevægelse i den sydlige og mange al-Qaeda-krigere, der angiveligt bruger Yemen som et fristed,

Bahrain

| N. | der henviser til, at den "nationale sikkerhedstilstand" i Bahrain blev ophævet den 1. juni 2011, og at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa opfordrede til en national dialog, der skulle begynde den 2. juli 2011, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den "nationale sikkerhedstilstand" i Bahrain blev ophævet den 1. juni 2011, og at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa opfordrede til en national dialog, der skulle begynde den 2. juli 2011,

| O. | der henviser til, at kong Hamad den 29. juni 2011 nedsatte en uafhængig kommission med international, uafhængig deltagelse med det opdrag at efterforske menneskerettighedskrænkelser under regeringens bekæmpelse af reformforkæmpere for nylig, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kong Hamad den 29. juni 2011 nedsatte en uafhængig kommission med international, uafhængig deltagelse med det opdrag at efterforske menneskerettighedskrænkelser under regeringens bekæmpelse af reformforkæmpere for nylig,

| P. | der henviser til, at Bahrains nationale sikkerhedsdomstol, der er en militærdomstol, den 22. juni 2011 afsagde dom over 21 bahrainske oppositionsaktivister, heraf syv in absentia; der henviser til, at otte oppositionsaktivister blev idømt livsvarigt fængsel og 13 idømt fængselsstraffe på op til 15 år for "komplot til at omstyrte regeringen"; der henviser til, at mange andre politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister blev tilbageholdt under protestdemonstrationerne med krav om reformer, og at de ifølge flere menneskerettighedsorganisationer er blevet tortureret, mishandlet og chikaneret, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Bahrains nationale sikkerhedsdomstol, der er en militærdomstol, den 22. juni 2011 afsagde dom over 21 bahrainske oppositionsaktivister, heraf syv in absentia; der henviser til, at otte oppositionsaktivister blev idømt livsvarigt fængsel og 13 idømt fængselsstraffe på op til 15 år for "komplot til at omstyrte regeringen"; der henviser til, at mange andre politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister blev tilbageholdt under protestdemonstrationerne med krav om reformer, og at de ifølge flere menneskerettighedsorganisationer er blevet tortureret, mishandlet og chikaneret,

| Q. | der henviser til, at dødsdommene, der var afsagt over Ali Abdullah Hassan al-Sankis og Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain for drab på to politifolk under de regeringsfjendtlige demonstrationer i Bahrain den 22. maj 2011 blev stadfæstet af den nationale sikkerhedsdomstols appelret; der henviser til, at henrettelserne er blevet udsat indtil september, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at dødsdommene, der var afsagt over Ali Abdullah Hassan al-Sankis og Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain for drab på to politifolk under de regeringsfjendtlige demonstrationer i Bahrain den 22. maj 2011 blev stadfæstet af den nationale sikkerhedsdomstols appelret; der henviser til, at henrettelserne er blevet udsat indtil september,

| R. | der henviser til, at 47 bahrainske læger og sygeplejersker er blevet anklaget for ”tilskyndelse til at vælte styret ved brug af magt” for at have behandlet tilskadekomne fredelige demonstranter og vil blive retsforfulgt ved en bahrainsk militærdomstol; der henviser til, at lægepersonalet behandlede alle sårede personer ens, i overensstemmelse med deres professions etiske grundlag, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at 47 bahrainske læger og sygeplejersker er blevet anklaget for ”tilskyndelse til at vælte styret ved brug af magt” for at have behandlet tilskadekomne fredelige demonstranter og vil blive retsforfulgt ved en bahrainsk militærdomstol; der henviser til, at lægepersonalet behandlede alle sårede personer ens, i overensstemmelse med deres professions etiske grundlag,

| S. | der henviser til, at fremmede styrker under Golfstaternes Samarbejdsråds flag blev sat ind i Bahrain efter opfordring fra den bahrainske regering, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at fremmede styrker under Golfstaternes Samarbejdsråds flag blev sat ind i Bahrain efter opfordring fra den bahrainske regering,

| 1. | fordømmer kraftigt regimets uforholdsmæssigt voldsomme magtanvendelse over for fredelige demonstranter og beklager dybt det store antal dræbte og sårede; udtrykker kondolence over for familierne til de dræbte og sårede ofre; kræver, at blodsudgydelserne ophører øjeblikkeligt og at de arresterede mennesker løslades; kræver en efterforskning af drabene, arrestationerne og den angivelig brug af tortur; |
| --- | --- |

1.

fordømmer kraftigt regimets uforholdsmæssigt voldsomme magtanvendelse over for fredelige demonstranter og beklager dybt det store antal dræbte og sårede; udtrykker kondolence over for familierne til de dræbte og sårede ofre; kræver, at blodsudgydelserne ophører øjeblikkeligt og at de arresterede mennesker løslades; kræver en efterforskning af drabene, arrestationerne og den angivelig brug af tortur;

| 2. | hylder folket for det mod, det har udvist under dets fredelige kamp for demokratisk forandring, navnlig kvinderne, der gik og ofte stadig går forrest i protestbevægelserne; |
| --- | --- |

2.

hylder folket for det mod, det har udvist under dets fredelige kamp for demokratisk forandring, navnlig kvinderne, der gik og ofte stadig går forrest i protestbevægelserne;

| 3. | opfordrer det politiske lederskab i de arabiske lande til at indfri deres tilsagn ved øjeblikkeligt og uden betingelser at indgå i en åben og konstruktiv politisk dialog med deltagelse af alle demokratiske politiske partier og bevægelser og repræsentanter for civilsamfundet med det formål at bane vejen for reelt demokrati og gennemførelse af reelle, ambitiøse og betydelige institutionelle, politiske, økonomiske og sociale reformer, hvilket er essentielt for stabiliteten og udviklingen på lang sigt i de pågældende lande og i regionen som helhed; |
| --- | --- |

3.

opfordrer det politiske lederskab i de arabiske lande til at indfri deres tilsagn ved øjeblikkeligt og uden betingelser at indgå i en åben og konstruktiv politisk dialog med deltagelse af alle demokratiske politiske partier og bevægelser og repræsentanter for civilsamfundet med det formål at bane vejen for reelt demokrati og gennemførelse af reelle, ambitiøse og betydelige institutionelle, politiske, økonomiske og sociale reformer, hvilket er essentielt for stabiliteten og udviklingen på lang sigt i de pågældende lande og i regionen som helhed;

Syrien

| 4. | fordømmer kraftigt den optrapning af volden, der er sket i Syrien, og de fortsatte alvorlige menneskerettighedskrænkelser, herunder belejringstilstandene i en række byer såsom Daraa, Jisr al-Shughour og Hama, massearrestationer, udenretslige drab, vilkårlige tilbageholdelser og forlydenderne om ufrivillige forsvindinger og tortur; |
| --- | --- |

4.

fordømmer kraftigt den optrapning af volden, der er sket i Syrien, og de fortsatte alvorlige menneskerettighedskrænkelser, herunder belejringstilstandene i en række byer såsom Daraa, Jisr al-Shughour og Hama, massearrestationer, udenretslige drab, vilkårlige tilbageholdelser og forlydenderne om ufrivillige forsvindinger og tortur;

| 5. | beklager dybt, at ophævelsen af undtagelsestilstanden, der blev stillet i udsigt den 21. april 2011, og de øvrige reformer, som præsident Assad har lovet, ikke er blevet gennemført, og at de politiske fanger stadig tilbageholdes, på trods af den amnesti som præsidenten for nylig bekendtgjorde; opfordrer kraftigt de syriske myndigheder til øjeblikkeligt at ophæve belejringen af de uroplagede byer og give de humanitære organisationer og deres personale omgående og uhindret adgang; |
| --- | --- |

5.

beklager dybt, at ophævelsen af undtagelsestilstanden, der blev stillet i udsigt den 21. april 2011, og de øvrige reformer, som præsident Assad har lovet, ikke er blevet gennemført, og at de politiske fanger stadig tilbageholdes, på trods af den amnesti som præsidenten for nylig bekendtgjorde; opfordrer kraftigt de syriske myndigheder til øjeblikkeligt at ophæve belejringen af de uroplagede byer og give de humanitære organisationer og deres personale omgående og uhindret adgang;

| 6. | opfordrer indtrængende de syriske myndigheder og præsident Assad til at bringe drabene på ubevæbnede demonstranter til ophør og til øjeblikkeligt at frigive alle tilbageholdte demonstranter, journalister, menneskerettighedsforkæmpere og politiske fanger; opfordrer alle de demokratiske kræfter og civilsamfundsaktører til at indgå i en øjeblikkelig og reel politisk proces med henblik på at bidrage til en demokratisk overgang i Syrien baseret på en konkret dagsorden for grundlæggende reformer og respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende de syriske myndigheder og præsident Assad til at bringe drabene på ubevæbnede demonstranter til ophør og til øjeblikkeligt at frigive alle tilbageholdte demonstranter, journalister, menneskerettighedsforkæmpere og politiske fanger; opfordrer alle de demokratiske kræfter og civilsamfundsaktører til at indgå i en øjeblikkelig og reel politisk proces med henblik på at bidrage til en demokratisk overgang i Syrien baseret på en konkret dagsorden for grundlæggende reformer og respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| 7. | opfordrer de syriske myndigheder til at tillade den udenlandske presse adgang til landet for at tjekke påstandene om, at "væbnede terroristgrupper" skyder først mod sikkerhedsstyrkerne, hvilket er regimet retfærdiggørelse af det uacceptable blodbad, der finder sted; opfordrer de syriske myndigheder til at samarbejde fuldt ud med og give adgang til embedsfolk fra højkommissæren og andre FN-organer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de syriske myndigheder til at tillade den udenlandske presse adgang til landet for at tjekke påstandene om, at "væbnede terroristgrupper" skyder først mod sikkerhedsstyrkerne, hvilket er regimet retfærdiggørelse af det uacceptable blodbad, der finder sted; opfordrer de syriske myndigheder til at samarbejde fuldt ud med og give adgang til embedsfolk fra højkommissæren og andre FN-organer;

| 8. | opfordrer indtrængende de syriske myndigheder til straks at frigive alle børn, som er blevet anholdt under bekæmpelsen af demonstrationerne eller hermed forbundne begivenheder, til at foretage en grundig undersøgelse af vold mod børn og til at afstå fra yderligere anholdelser af eller voldelige overgreb mod børn eller ethvert andet brud på børns rettigheder; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende de syriske myndigheder til straks at frigive alle børn, som er blevet anholdt under bekæmpelsen af demonstrationerne eller hermed forbundne begivenheder, til at foretage en grundig undersøgelse af vold mod børn og til at afstå fra yderligere anholdelser af eller voldelige overgreb mod børn eller ethvert andet brud på børns rettigheder;

| 9. | glæder sig over Rådets afgørelse om at indføre restriktive foranstaltninger over for Syrien og personer, der er ansvarlige for den voldelige fremfærd mod civilbefolkningen, til at suspendere alle forberedelser til nye bilaterale samarbejdsprogrammer, suspendere de igangværende bilaterale programmer med de syriske myndigheder inden for rammerne af det europæiske nabo- og partnerskabsinstrument (ENPI) og MEDIA-instrumentet, til at anmode Den Europæiske Investeringsbank (EIB) om ikke at godkende nye finansieringsoperationer i Syrien indtil videre, at overveje en suspension af yderligere fællesskabsbistand til Syrien i lyset af begivenhederne og til ikke at tage yderligere skridt, hvad angår associeringsaftalen med Syrien; støtter de "intelligente" sanktioner, som Rådet har vedtaget, og opfordrer Rådet til at tage et stærkt diplomatisk initiativ med henblik på at få andre lande til at vedtage lignende sanktioner; er af den opfattelse, at Rådet bør fortsætte med at udvide de målrettede sanktioner til alle personer og enheder, der er knyttet til regimet, med henblik på at svække og isolere dem og således bane vejen for en overgang til demokrati; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over Rådets afgørelse om at indføre restriktive foranstaltninger over for Syrien og personer, der er ansvarlige for den voldelige fremfærd mod civilbefolkningen, til at suspendere alle forberedelser til nye bilaterale samarbejdsprogrammer, suspendere de igangværende bilaterale programmer med de syriske myndigheder inden for rammerne af det europæiske nabo- og partnerskabsinstrument (ENPI) og MEDIA-instrumentet, til at anmode Den Europæiske Investeringsbank (EIB) om ikke at godkende nye finansieringsoperationer i Syrien indtil videre, at overveje en suspension af yderligere fællesskabsbistand til Syrien i lyset af begivenhederne og til ikke at tage yderligere skridt, hvad angår associeringsaftalen med Syrien; støtter de "intelligente" sanktioner, som Rådet har vedtaget, og opfordrer Rådet til at tage et stærkt diplomatisk initiativ med henblik på at få andre lande til at vedtage lignende sanktioner; er af den opfattelse, at Rådet bør fortsætte med at udvide de målrettede sanktioner til alle personer og enheder, der er knyttet til regimet, med henblik på at svække og isolere dem og således bane vejen for en overgang til demokrati;

| 10. | støtter kraftigt op om EU's diplomatiske indsats for sammen med Unionens partnere i det internationale samfund at sikre, at FN's Sikkerhedsråd fordømmer volden i Syrien, afviser straffrihed og tilskynder de syriske myndigheder til at imødekomme det syriske folks legitime forhåbninger; beklager, at denne indsats indtil nu ikke har båret frugt, og at der ikke er blevet vedtaget en resolution; opfordrer EU's medlemsstater og den højtstående repræsentant til fortsat at samarbejde med deres internationale partnere om at sikre FN's Sikkerhedsråds fortsatte engagement i situationen i Syrien og at sikre, at de syriske myndigheder lever op til deres ansvar for at beskytte landets civilbefolkning; |
| --- | --- |

10.

støtter kraftigt op om EU's diplomatiske indsats for sammen med Unionens partnere i det internationale samfund at sikre, at FN's Sikkerhedsråd fordømmer volden i Syrien, afviser straffrihed og tilskynder de syriske myndigheder til at imødekomme det syriske folks legitime forhåbninger; beklager, at denne indsats indtil nu ikke har båret frugt, og at der ikke er blevet vedtaget en resolution; opfordrer EU's medlemsstater og den højtstående repræsentant til fortsat at samarbejde med deres internationale partnere om at sikre FN's Sikkerhedsråds fortsatte engagement i situationen i Syrien og at sikre, at de syriske myndigheder lever op til deres ansvar for at beskytte landets civilbefolkning;

| 11. | glæder sig over, at Tyrkiet har vedtaget at holde sin grænse åben for syriske flygtninge og over den hurtige mobilisering af Røde Halvmånes ressourcer; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at Tyrkiet har vedtaget at holde sin grænse åben for syriske flygtninge og over den hurtige mobilisering af Røde Halvmånes ressourcer;

| 12. | glæder sig over EU's anerkendelse af den tyrkiske og de andre regionale partneres indsats for at håndtere de forskellige aspekter af krisen, herunder navnlig de humanitære aspekter, og tilkendegiver sin vilje til at samarbejde med disse om at håndtere situationen i Syrien; opfordrer Tyrkiet og EU til at intensivere deres udenrigspolitiske samordning og tilskynder kraftigt til, at der gøres en fælles indsats for at støtte demokratiseringen og udviklingen i Mellemøsten og Nordafrika; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over EU's anerkendelse af den tyrkiske og de andre regionale partneres indsats for at håndtere de forskellige aspekter af krisen, herunder navnlig de humanitære aspekter, og tilkendegiver sin vilje til at samarbejde med disse om at håndtere situationen i Syrien; opfordrer Tyrkiet og EU til at intensivere deres udenrigspolitiske samordning og tilskynder kraftigt til, at der gøres en fælles indsats for at støtte demokratiseringen og udviklingen i Mellemøsten og Nordafrika;

| 13. | opfordrer Rådet og Kommissionen til straks at yde hjælp og støtte til de tyrkiske og libanesiske myndigheder i deres bestræbelser på at håndtere den humanitære krise ved deres grænser med Syrien, bl.a. ved at etablere en humanitær korridor i FN-regi; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Rådet og Kommissionen til straks at yde hjælp og støtte til de tyrkiske og libanesiske myndigheder i deres bestræbelser på at håndtere den humanitære krise ved deres grænser med Syrien, bl.a. ved at etablere en humanitær korridor i FN-regi;

| 14. | opfordrer den højtstående repræsentant, Rådet og Kommissionen til at tage skridt til at fremme de spirende demokratiske oppositionsbevægelser inden og uden for landets grænser; opfordrer i denne forbindelse til, at der snarest iværksættes en reel politisk dialog, der kan føre til en gennemgribende demokratisk fornyelse i Syrien; |
| --- | --- |

14.

opfordrer den højtstående repræsentant, Rådet og Kommissionen til at tage skridt til at fremme de spirende demokratiske oppositionsbevægelser inden og uden for landets grænser; opfordrer i denne forbindelse til, at der snarest iværksættes en reel politisk dialog, der kan føre til en gennemgribende demokratisk fornyelse i Syrien;

Yemen

| 15. | fordømmer på det kraftigste de seneste væbnede angreb i Yemen, herunder attentatet den 3. juni 2011 mod præsidentens residens; opfordrer alle parter til at indstille alle voldsaktioner, respektere menneskerettighederne og efterleve en varig våbenhvile; |
| --- | --- |

15.

fordømmer på det kraftigste de seneste væbnede angreb i Yemen, herunder attentatet den 3. juni 2011 mod præsidentens residens; opfordrer alle parter til at indstille alle voldsaktioner, respektere menneskerettighederne og efterleve en varig våbenhvile;

| 16. | glæder sig over vicepræsident Abd Rabbuh Mansur Hadis tilsagn om at respektere våbenhvilen, at demilitarisere Yemens byer og tilsikre ordentlig beskyttelse af alle fremtidige fredelige protester og demonstrationer; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over vicepræsident Abd Rabbuh Mansur Hadis tilsagn om at respektere våbenhvilen, at demilitarisere Yemens byer og tilsikre ordentlig beskyttelse af alle fremtidige fredelige protester og demonstrationer;

| 17. | udtrykker sin solidaritet med befolkningen i Yemen, bifalder dens ønske om demokratisk forandring i landet og støtter bestræbelserne fra Golfstaternes Samarbejdsråd i den udstrækning, de er rettet mod at finde en forhandlingsløsning, der indebærer, at præsident Salah og de af hans familiemedlemmer, der sidder på magtfulde poster, træder tilbage, inden for rammerne af et mere rummeligt politisk system rettet mod fattigdomsbekæmpelse og forbedrede levevilkår for flertallet af befolkningen; |
| --- | --- |

17.

udtrykker sin solidaritet med befolkningen i Yemen, bifalder dens ønske om demokratisk forandring i landet og støtter bestræbelserne fra Golfstaternes Samarbejdsråd i den udstrækning, de er rettet mod at finde en forhandlingsløsning, der indebærer, at præsident Salah og de af hans familiemedlemmer, der sidder på magtfulde poster, træder tilbage, inden for rammerne af et mere rummeligt politisk system rettet mod fattigdomsbekæmpelse og forbedrede levevilkår for flertallet af befolkningen;

| 18. | beklager dybt, at de yemenitiske myndigheder ikke formåede at garantere en sikker rejse for diplomater fra De Forenede Arabiske Emiraters ambassade i Sanaa den 22. maj 2011, herunder Goldstaternes Samarbejdsråds generalsekretær og ambassadører fra Samarbejdsrådets medlemsstater, EU, Det Forenede Kongerige og USA; opfordrer de yemenitiske myndigheder til i fuld udstrækning at efterleve Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser; |
| --- | --- |

18.

beklager dybt, at de yemenitiske myndigheder ikke formåede at garantere en sikker rejse for diplomater fra De Forenede Arabiske Emiraters ambassade i Sanaa den 22. maj 2011, herunder Goldstaternes Samarbejdsråds generalsekretær og ambassadører fra Samarbejdsrådets medlemsstater, EU, Det Forenede Kongerige og USA; opfordrer de yemenitiske myndigheder til i fuld udstrækning at efterleve Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser;

| 19. | udtrykker bekymring over, at det udvalg på højt plan, som den yemenitiske regering har nedsat for at undersøge angrebet på demonstranter den 18. marts 2011 i Sanaa, hvor 54 mennesker blev dræbt og mere end 300 sårede, ikke har fremlagt nogen fremskridtsrapport; gentager sin opfordring til den højtstående repræsentant om at tilslutte sig kravet om en international uafhængig undersøgelse af hændelsen; |
| --- | --- |

19.

udtrykker bekymring over, at det udvalg på højt plan, som den yemenitiske regering har nedsat for at undersøge angrebet på demonstranter den 18. marts 2011 i Sanaa, hvor 54 mennesker blev dræbt og mere end 300 sårede, ikke har fremlagt nogen fremskridtsrapport; gentager sin opfordring til den højtstående repræsentant om at tilslutte sig kravet om en international uafhængig undersøgelse af hændelsen;

| 20. | glæder sig over den delegation fra Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder, der blev sendt til Yemen for at vurdere menneskerettighedssituationen i landet og som vil fremkomme med anbefalinger til den yemenitiske regering og til det internationale samfund; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over den delegation fra Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder, der blev sendt til Yemen for at vurdere menneskerettighedssituationen i landet og som vil fremkomme med anbefalinger til den yemenitiske regering og til det internationale samfund;

Bahrain

| 21. | fordømmer de repressive aktioner i Bahrain og opfordrer indtrængende til en øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle fredelige demonstranter, herunder politiske aktivister, journalister og menneskerettighedsforkæmpere, samt af de 47 bahrainske læger og sygeplejersker, der gjorde deres professionelle pligt; udtrykker stor bekymring vedrørende de livstidsdomme, som otte oppositionsaktivister er blevet idømt, og fængselsdommene på 15 år til 13 andre; |
| --- | --- |

21.

fordømmer de repressive aktioner i Bahrain og opfordrer indtrængende til en øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle fredelige demonstranter, herunder politiske aktivister, journalister og menneskerettighedsforkæmpere, samt af de 47 bahrainske læger og sygeplejersker, der gjorde deres professionelle pligt; udtrykker stor bekymring vedrørende de livstidsdomme, som otte oppositionsaktivister er blevet idømt, og fængselsdommene på 15 år til 13 andre;

| 22. | glæder sig over ophævelsen af "sikkerhedstilstanden" i Bahrain såvel som over kong Hamad Bin Isa al-Khalifas opfordring til national dialog; mener, at den nationale dialog, som kong Hamad har iværksat, kun kan blive mulig ved deltagelse af alle politiske kræfter, herunder opposition og civilsamfund, med det mål at bane vej for reelt demokrati og politiske reformer i Bahrain; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over ophævelsen af "sikkerhedstilstanden" i Bahrain såvel som over kong Hamad Bin Isa al-Khalifas opfordring til national dialog; mener, at den nationale dialog, som kong Hamad har iværksat, kun kan blive mulig ved deltagelse af alle politiske kræfter, herunder opposition og civilsamfund, med det mål at bane vej for reelt demokrati og politiske reformer i Bahrain;

| 23. | opfordrer myndighederne i Bahrain til at omstøde dødsdommene mod Ali Abdullah Hassan al-Sankis og Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain, og til at genindføre det uformelt gældende moratorium for dødsstraf; |
| --- | --- |

23.

opfordrer myndighederne i Bahrain til at omstøde dødsdommene mod Ali Abdullah Hassan al-Sankis og Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain, og til at genindføre det uformelt gældende moratorium for dødsstraf;

| 24. | ser imødekommende på kong Hamads beslutning om at nedsætte en uafhængig kommission til at undersøge menneskerettighedsovertrædelser under statsmagtens repression af reformforkæmpere for nylig; opfordrer indtrængende til objektivitet og gennemsigtighed for kommissionen og opfordrer den bahrainske regering til ikke at blande sig i dens arbejde; |
| --- | --- |

24.

ser imødekommende på kong Hamads beslutning om at nedsætte en uafhængig kommission til at undersøge menneskerettighedsovertrædelser under statsmagtens repression af reformforkæmpere for nylig; opfordrer indtrængende til objektivitet og gennemsigtighed for kommissionen og opfordrer den bahrainske regering til ikke at blande sig i dens arbejde;

| 25. | glæder sig over oprettelsen af et ministerium for menneskerettigheder og social udvikling i Bahrain, og opfordrer dette ministerium til at varetage sit hverv i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsnormer og -forpligtelser; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over oprettelsen af et ministerium for menneskerettigheder og social udvikling i Bahrain, og opfordrer dette ministerium til at varetage sit hverv i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsnormer og -forpligtelser;

| 26. | udtrykker foruroligelse over tilstedeværelsen af udenlandske styrker i Bahrain under Golfstaternes Samarbejdsråds flag; gentager sin opfordring til Golfstaternes Samarbejdsråd om at bidrage med ressourcer med henblik på, som en regional kollektiv aktør, at yde en konstruktiv indsats og mægle til fordel for fredelige reformer i Bahrain; |
| --- | --- |

26.

udtrykker foruroligelse over tilstedeværelsen af udenlandske styrker i Bahrain under Golfstaternes Samarbejdsråds flag; gentager sin opfordring til Golfstaternes Samarbejdsråd om at bidrage med ressourcer med henblik på, som en regional kollektiv aktør, at yde en konstruktiv indsats og mægle til fordel for fredelige reformer i Bahrain;

Den arabiske verden og Nordafrika

| 27. | støtter den demokratiske overgangsproces i Egypten og Tunesien, som er de første eksempler på den aktuelle demokratisering og nye bølge af borgerdeltagelse, navnlig fra ungdommens side, i den arabiske verden; støtter kraftigt befolkningernes forhåbninger om frihed, menneskerettigheder og demokrati; opfordrer til gennemsigtige, retfærdige og frie valg i begge lande under hensyntagen til deres individuelle omstændigheder; opfordrer det internationale samfund til at gøre en yderligere indsats for at opretholde og fremme processen for politiske reformer i landene i Nordafrika og Mellemøsten; |
| --- | --- |

27.

støtter den demokratiske overgangsproces i Egypten og Tunesien, som er de første eksempler på den aktuelle demokratisering og nye bølge af borgerdeltagelse, navnlig fra ungdommens side, i den arabiske verden; støtter kraftigt befolkningernes forhåbninger om frihed, menneskerettigheder og demokrati; opfordrer til gennemsigtige, retfærdige og frie valg i begge lande under hensyntagen til deres individuelle omstændigheder; opfordrer det internationale samfund til at gøre en yderligere indsats for at opretholde og fremme processen for politiske reformer i landene i Nordafrika og Mellemøsten;

| 28. | gentager det internationale samfunds tilsagn om at beskytte civile i Libyen, herunder gennem en intensivering af presset på det libyske regime, og til at støtte opbygningen af et demokratisk Libyen; glæder sig over EU's beslutning om at intensivere sanktionerne mod regimet ved at føje seks havnemyndigheder, der er under styrets kontrol, til EU's liste over aktiver til indefrysning; gentager sin opfordring til oberst Muammar Mohammed Abu Minyar Gaddafi om at afgive magten øjeblikkeligt; |
| --- | --- |

28.

gentager det internationale samfunds tilsagn om at beskytte civile i Libyen, herunder gennem en intensivering af presset på det libyske regime, og til at støtte opbygningen af et demokratisk Libyen; glæder sig over EU's beslutning om at intensivere sanktionerne mod regimet ved at føje seks havnemyndigheder, der er under styrets kontrol, til EU's liste over aktiver til indefrysning; gentager sin opfordring til oberst Muammar Mohammed Abu Minyar Gaddafi om at afgive magten øjeblikkeligt;

| 29. | udtrykker bekymring over de trængsler, som den libyske befolkning gennemgår som følge af fødevareknaphed, manglende adgang til lægehjælp og manglende likvide midler til at betale lønninger og imødekomme forskellige administrative behov; opfordrer den højtstående repræsentant og EU's medlemsstater til snarest muligt at tage skridt til at stille de indefrosne libyske aktiver til rådighed for Det Nationale Overgangsråd, under tilsyn af FN's Sikkerhedsråds udvalg om sanktioner, så nødhjælpsbehovene kan dækkes; |
| --- | --- |

29.

udtrykker bekymring over de trængsler, som den libyske befolkning gennemgår som følge af fødevareknaphed, manglende adgang til lægehjælp og manglende likvide midler til at betale lønninger og imødekomme forskellige administrative behov; opfordrer den højtstående repræsentant og EU's medlemsstater til snarest muligt at tage skridt til at stille de indefrosne libyske aktiver til rådighed for Det Nationale Overgangsråd, under tilsyn af FN's Sikkerhedsråds udvalg om sanktioner, så nødhjælpsbehovene kan dækkes;

| 30. | opfordrer Rådet og den højtstående repræsentant til at tage yderligere initiativer til at finde en løsning på konflikten, under hensyntagen til at Den Internationale Straffedomstol har udstedt arrestordrer mod oberst Gaddafi, hans søn Saif al-Islam Gaddafi og Abdullah al-Sanussi; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Rådet og den højtstående repræsentant til at tage yderligere initiativer til at finde en løsning på konflikten, under hensyntagen til at Den Internationale Straffedomstol har udstedt arrestordrer mod oberst Gaddafi, hans søn Saif al-Islam Gaddafi og Abdullah al-Sanussi;

| 31. | glæder sig over reformprocessen i Marokko, og især den foreslåede forfatningsreform, der er blevet sat til folkeafstemning, som et skridt i den rigtige retning mod en åbning af det politiske system, og mod modernisering og demokratisering; opfordrer de politiske partier i Marokko til at spille en aktiv rolle i denne forandringsproces; understreger, at de offentlige civilsamfundsorganisationer og politiske partier fortsat skal have en central plads i den løbende gennemførelse af reformprocessen, og bemærker, at Marokko var det første land i regionen, der blev tildelt avanceret status i dets forbindelser med EU; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over reformprocessen i Marokko, og især den foreslåede forfatningsreform, der er blevet sat til folkeafstemning, som et skridt i den rigtige retning mod en åbning af det politiske system, og mod modernisering og demokratisering; opfordrer de politiske partier i Marokko til at spille en aktiv rolle i denne forandringsproces; understreger, at de offentlige civilsamfundsorganisationer og politiske partier fortsat skal have en central plads i den løbende gennemførelse af reformprocessen, og bemærker, at Marokko var det første land i regionen, der blev tildelt avanceret status i dets forbindelser med EU;

| 32. | tager notits af den algeriske præsidents meddelelse om iværksættelsen af en demokratiseringsproces og om en forbedring af regeringsførelsen af landet, herunder en ophævelse af undtagelsestilstanden og en planlagt forfatningsreform; understreger behovet for at fremskynde disse initiativer og opfordrer til et stærkt engagement fra de algeriske myndigheders side i denne reformproces, som bør være inklusiv og åben for civilsamfundet; |
| --- | --- |

32.

tager notits af den algeriske præsidents meddelelse om iværksættelsen af en demokratiseringsproces og om en forbedring af regeringsførelsen af landet, herunder en ophævelse af undtagelsestilstanden og en planlagt forfatningsreform; understreger behovet for at fremskynde disse initiativer og opfordrer til et stærkt engagement fra de algeriske myndigheders side i denne reformproces, som bør være inklusiv og åben for civilsamfundet;

| 33. | glæder sig over tilsagnet om politiske reformer i Jordan og især over revisionen af den jordanske forfatning og det arbejde, der gøres af Udvalget for National Dialog; udtrykker påskønnelse af de bestræbelser, som de jordanske myndigheder har gjort sig, og understreger behovet for konkret implementering af reformerne; bemærker, at EU accepterede at give Jordan "avanceret partnerskabsstatus" i 2010; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over tilsagnet om politiske reformer i Jordan og især over revisionen af den jordanske forfatning og det arbejde, der gøres af Udvalget for National Dialog; udtrykker påskønnelse af de bestræbelser, som de jordanske myndigheder har gjort sig, og understreger behovet for konkret implementering af reformerne; bemærker, at EU accepterede at give Jordan "avanceret partnerskabsstatus" i 2010;

| 34. | understreger, at retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed er en grundlæggende menneskeret, der bør garanteres af myndighederne; opfordrer indtrængende myndighederne til at sørge for pålidelig og effektiv beskyttelse af de religiøse trosretninger i deres lande og til at sikre, at medlemmer af alle religiøse trosretninger ikke lider fysisk overlast; |
| --- | --- |

34.

understreger, at retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed er en grundlæggende menneskeret, der bør garanteres af myndighederne; opfordrer indtrængende myndighederne til at sørge for pålidelig og effektiv beskyttelse af de religiøse trosretninger i deres lande og til at sikre, at medlemmer af alle religiøse trosretninger ikke lider fysisk overlast;

| 35. | tilslutter sig kraftigt Rådets holdning om, at den europæiske naboskabspolitisk skal kunne tage de udfordringer op, som er opstået i de sydlige nabolande; glæder sig over EU's og medlemsstaternes tilsagn om at supplere og støtte regeringernes oprigtige bestræbelser til fordel for politiske og økonomiske reformer, såvel som civilsamfundene; glæder sig over den højtstående repræsentants oprettelse af en taskforce for det sydlige Middelhavsområde; |
| --- | --- |

35.

tilslutter sig kraftigt Rådets holdning om, at den europæiske naboskabspolitisk skal kunne tage de udfordringer op, som er opstået i de sydlige nabolande; glæder sig over EU's og medlemsstaternes tilsagn om at supplere og støtte regeringernes oprigtige bestræbelser til fordel for politiske og økonomiske reformer, såvel som civilsamfundene; glæder sig over den højtstående repræsentants oprettelse af en taskforce for det sydlige Middelhavsområde;

| 36. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at anlægge differentierede tilgange baseret på "mere for mere"-politikken, som fastsat i den fælles meddelelse af 25. maj 2011 om de sydlige Middelhavslande, hvorved reelt fremskridt for demokrati, frie og retfærdige valg og, frem for alt, menneskerettigheder vil blive belønnet; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at anlægge differentierede tilgange baseret på "mere for mere"-politikken, som fastsat i den fælles meddelelse af 25. maj 2011 om de sydlige Middelhavslande, hvorved reelt fremskridt for demokrati, frie og retfærdige valg og, frem for alt, menneskerettigheder vil blive belønnet;

| 37. | opfordrer EU til fortsat at yde den nødvendige humanitære hjælp til de fordrevne mennesker i regionen, hvoraf mange nu lever som flygtninge på grænsen til deres hjemland; |
| --- | --- |

37.

opfordrer EU til fortsat at yde den nødvendige humanitære hjælp til de fordrevne mennesker i regionen, hvoraf mange nu lever som flygtninge på grænsen til deres hjemland;

| 38. | glæder sig over "Deauville-partnerskabet" med befolkningerne i regionen, der er indført af medlemmerne af G8; konstaterer, at de første partnerskabslande bliver Egypten og Tunesien; opfordrer Rådet og EU's medlemsstater til at samordne deres indsats med medlemmerne af G8, der er parate til at udvide dette partnerskab til alle de lande i regionen, som forpligter sig til en overgang til frie, demokratiske og tolerante samfund; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over "Deauville-partnerskabet" med befolkningerne i regionen, der er indført af medlemmerne af G8; konstaterer, at de første partnerskabslande bliver Egypten og Tunesien; opfordrer Rådet og EU's medlemsstater til at samordne deres indsats med medlemmerne af G8, der er parate til at udvide dette partnerskab til alle de lande i regionen, som forpligter sig til en overgang til frie, demokratiske og tolerante samfund;

*

* *

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament, Republikken Yemens regering og parlament, Republikken Tyrkiets regering og parlament, Kongeriget Bahrains regering og parlament, Det Libyske Nationale Overgangsråd, Kongeriget Marokkos regering og parlament, Folkerepublikken Algeriets regering og parlament, Kongeriget Jordans regering og parlament, Den Egyptiske Arabiske Republiks regering og parlament, Republikken Tunesiens regering og parlament, Generalsekretæren for Golfstaternes Samarbejdsråd og Generalsekretæren for Middelhavsunionen. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament, Republikken Yemens regering og parlament, Republikken Tyrkiets regering og parlament, Kongeriget Bahrains regering og parlament, Det Libyske Nationale Overgangsråd, Kongeriget Marokkos regering og parlament, Folkerepublikken Algeriets regering og parlament, Kongeriget Jordans regering og parlament, Den Egyptiske Arabiske Republiks regering og parlament, Republikken Tunesiens regering og parlament, Generalsekretæren for Golfstaternes Samarbejdsråd og Generalsekretæren for Middelhavsunionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0148.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0109.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0154.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/165

---

Torsdag den 7. juli 2011EU's eksterne politikker til støtte for demokratisering

P7_TA(2011)0334

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (2011/2032(INI))

2013/C 33 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, særlig artikel 21, og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 25, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, særlig artikel 21, og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 25,

| — | der henviser til FN-konventionen om børns rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om børns rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til de OSCE-forpligtelser, der vedtoges i København i 1990 og under topmødet i Istanbul i 1999, hvor alle OSCE-stater forpligtede sig til at indbyde internationale observatører, og især Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR), til deres valg, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til de OSCE-forpligtelser, der vedtoges i København i 1990 og under topmødet i Istanbul i 1999, hvor alle OSCE-stater forpligtede sig til at indbyde internationale observatører, og især Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR), til deres valg,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og til den amerikanske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og til den amerikanske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til ILO-konvention nr. 169 af 7. juni 1989 om oprindelige folk og stammefolk, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-konvention nr. 169 af 7. juni 1989 om oprindelige folk og stammefolk,

| — | der henviser til artikel 2, 6, 8 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 6, 8 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som blev proklameret i Strasbourg den 12. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som blev proklameret i Strasbourg den 12. december 2007,

| — | der henviser til artikel 8, 9 og 96 i AVS-EU-partnerskabsaftalen (2000), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, 9 og 96 i AVS-EU-partnerskabsaftalen (2000),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution om fremme og konsolidering af demokratiet af 4. december 2000 (1) og til resolutionen af 20. december 2004 (2) om styrkelse af regionale, subregionale og andre organisationers og arrangementers rolle med hensyn til fremme og konsolidering af demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution om fremme og konsolidering af demokratiet af 4. december 2000 (1) og til resolutionen af 20. december 2004 (2) om styrkelse af regionale, subregionale og andre organisationers og arrangementers rolle med hensyn til fremme og konsolidering af demokrati,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om Kommissionens meddelelse om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (3) samt til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om Kommissionens meddelelse om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (3) samt til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2001 om meddelelse fra Kommissionen om EU-bistand til valghandlinger og valgovervågning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2001 om meddelelse fra Kommissionen om EU-bistand til valghandlinger og valgovervågning (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om EU-valgobservationsmissioner: mål, praksis og fremtidige udfordringer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om EU-valgobservationsmissioner: mål, praksis og fremtidige udfordringer (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2009 om demokratiopbygning i EU's eksterne forbindelser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2009 om demokratiopbygning i EU's eksterne forbindelser (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om følgerne af den internationale finansielle og økonomiske krise for udviklingslande og udviklingssamarbejde (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om følgerne af den internationale finansielle og økonomiske krise for udviklingslande og udviklingssamarbejde (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om fattigdomsbekæmpelse og jobskabelse i udviklingslandene: vejen frem, navnlig punkt 71, 72 og 73 (10) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om fattigdomsbekæmpelse og jobskabelse i udviklingslandene: vejen frem, navnlig punkt 71, 72 og 73 (10)

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om god forvaltningspraksis på skatteområdet (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om god forvaltningspraksis på skatteområdet (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. april 2011 om migrationsstrømme som følge af manglende stabilitet: EU-udenrigspolitikkens omfang og rolle (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. april 2011 om migrationsstrømme som følge af manglende stabilitet: EU-udenrigspolitikkens omfang og rolle (15),

| — | der henviser til alle aftaler mellem EU og tredjelande og til de klausuler om menneskerettigheder og demokrati, der er indskrevet i disse aftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til alle aftaler mellem EU og tredjelande og til de klausuler om menneskerettigheder og demokrati, der er indskrevet i disse aftaler,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2009 om støtte til demokratisk regeringsførelse - mod en bedre EU-ramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2009 om støtte til demokratisk regeringsførelse - mod en bedre EU-ramme,

| — | der henviser til to sæt rådskonklusioner om støtte til demokratiet i EU's eksterne forbindelser, nemlig fra den 17. november 2009 og den 13.december 2010 som omfatter rapport om udviklingen i 2010 og listen over pilotlande, |
| --- | --- |

—

der henviser til to sæt rådskonklusioner om støtte til demokratiet i EU's eksterne forbindelser, nemlig fra den 17. november 2009 og den 13.december 2010 som omfatter rapport om udviklingen i 2010 og listen over pilotlande,

| — | der henviser til fælles papir fra Kommissionen og Rådssekretariatet om demokratiopbygning i EU's eksterne forbindelser (SEK(2009)1095), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles papir fra Kommissionen og Rådssekretariatet om demokratiopbygning i EU's eksterne forbindelser (SEK(2009)1095),

| — | der henviser til fælles meddelelse til Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde (KOM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse til Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde (KOM(2011)0200),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 22. juni 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 22. juni 1993,

| — | der henviser til Kommissionen tematiske og geografiske finansinstrumenter vedrørende demokratisering, menneskerettigheder og menneskesmugling (ANEAS, efterfølgeren det tematiske program for migration og asyl, MIEUS, EIDHR, TAIEX, ENPI osv.), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen tematiske og geografiske finansinstrumenter vedrørende demokratisering, menneskerettigheder og menneskesmugling (ANEAS, efterfølgeren det tematiske program for migration og asyl, MIEUS, EIDHR, TAIEX, ENPI osv.),

| — | der henviser til rapporten af 21. marts 2011 fra generalsekretærens særlige repræsentant om menneskerettigheder og multinationale virksomheder og andre erhvervsvirksomheder (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 21. marts 2011 fra generalsekretærens særlige repræsentant om menneskerettigheder og multinationale virksomheder og andre erhvervsvirksomheder (16),

| — | der henviser til oprettelsen af en stilling som næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik og en fungerende tjeneste for EU's Optræden Udadtil fra den 1. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen af en stilling som næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik og en fungerende tjeneste for EU's Optræden Udadtil fra den 1. januar 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0231/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0231/2011),

| A. | der henviser til, at det i EU-traktaterne er fastsat, at menneskerettighederne og demokratiet er grundlæggende værdier for EU og grundlaget og målsætningen for EU's optræden udadtil, og at Unionen skal fremme dem som universelle værdier |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i EU-traktaterne er fastsat, at menneskerettighederne og demokratiet er grundlæggende værdier for EU og grundlaget og målsætningen for EU's optræden udadtil, og at Unionen skal fremme dem som universelle værdier

| B. | der henviser til, at demokratiet er den bedste garant for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, tolerance over for alle samfundsgrupper og lige muligheder for alle, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at demokratiet er den bedste garant for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, tolerance over for alle samfundsgrupper og lige muligheder for alle,

| C. | der henviser til, at demokratiet har udviklet sig til en almengyldig værdi, men at de demokratiske systemer kan være forskellige i form og opbygning som f.eks. de 27 medlemsstaters forskellige men ligeværdige former for demokrati, som er udformet af historien, kulturen og de nærmere omstændigheder og EU som sådan, der repræsenterer en form for overnationalt demokrati, som er enestående i verden; der henviser til, at der ikke er nogen bestemt model eller tegning for et demokrati, men at der hersker enighed om de væsentlige elementer i et demokrati, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at demokratiet har udviklet sig til en almengyldig værdi, men at de demokratiske systemer kan være forskellige i form og opbygning som f.eks. de 27 medlemsstaters forskellige men ligeværdige former for demokrati, som er udformet af historien, kulturen og de nærmere omstændigheder og EU som sådan, der repræsenterer en form for overnationalt demokrati, som er enestående i verden; der henviser til, at der ikke er nogen bestemt model eller tegning for et demokrati, men at der hersker enighed om de væsentlige elementer i et demokrati,

| D. | der henviser til, at disse elementer klart er defineret i to resolutioner fra De Forenede Nationers Generalforsamling (17), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at disse elementer klart er defineret i to resolutioner fra De Forenede Nationers Generalforsamling (17),

| E. | der henviser til, at menneskerettigheder og demokrati er uløseligt forbundet, og at det kun er i et demokrati, at individet kan udøve deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der henviser til, at der kun kan være tale om et demokrati, når menneskerettighederne respekteres, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at menneskerettigheder og demokrati er uløseligt forbundet, og at det kun er i et demokrati, at individet kan udøve deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der henviser til, at der kun kan være tale om et demokrati, når menneskerettighederne respekteres,

| F. | der henviser til, at der skal være respekt for loven, så det både juridisk og i praksis sikres, at alle er lige for loven, at ejendomsretten respekteres og at der ikke findes vilkårlig indgriben sted fra de offentlige myndigheders side, og til, at offentlige institutioner derfor skal udøve deres magt på en åben og ansvarlig måde gennem folkevalgte repræsentanter og embedsmænd sammen med et uafhængigt og uvildigt retsvæsen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der skal være respekt for loven, så det både juridisk og i praksis sikres, at alle er lige for loven, at ejendomsretten respekteres og at der ikke findes vilkårlig indgriben sted fra de offentlige myndigheders side, og til, at offentlige institutioner derfor skal udøve deres magt på en åben og ansvarlig måde gennem folkevalgte repræsentanter og embedsmænd sammen med et uafhængigt og uvildigt retsvæsen,

| G. | der henviser til, at lighed og ikke-diskriminering er af afgørende betydning; der henviser til, at alle har ret til respekt for deres menneskerettigheder uden forskelsbehandling uanset race, køn, seksuel orientering, sprog, religion, politisk eller anden overbevisning, national eller social baggrund, fødsel eller andet; der endvidere henviser til, at demokratiet skal sikre alles rettigheder, herunder personer, der tilhører mindretal, indfødte befolkninger og andre udsatte grupper; der endelig henviser til, at mænds og kvinders mulighed for at deltage på lige vilkår i det politiske liv og i beslutningsprocessen er en forudsætning for et virkeligt demokrati, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at lighed og ikke-diskriminering er af afgørende betydning; der henviser til, at alle har ret til respekt for deres menneskerettigheder uden forskelsbehandling uanset race, køn, seksuel orientering, sprog, religion, politisk eller anden overbevisning, national eller social baggrund, fødsel eller andet; der endvidere henviser til, at demokratiet skal sikre alles rettigheder, herunder personer, der tilhører mindretal, indfødte befolkninger og andre udsatte grupper; der endelig henviser til, at mænds og kvinders mulighed for at deltage på lige vilkår i det politiske liv og i beslutningsprocessen er en forudsætning for et virkeligt demokrati,

| H. | der henviser til, at demokratisk regeringsførelse bl.a. indebærer beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, adgang til domstolene, en vigtig rolle for parlamentet og de lokale myndigheder i beslutningsprocessen samt en åben forvaltning af de offentlige finanser; der der endvidere henviser til, at lederes og embedsmænds ansvarlighed over for borgerne er et vigtigt element i et demokrati; der i den forbindelse henviser til, at bekæmpelsen af korruption er af afgørende betydning; der endelig henviser til, at demokratisk regeringsførelse også indebærer civil kontrol af sikkerhedsapparatet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at demokratisk regeringsførelse bl.a. indebærer beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, adgang til domstolene, en vigtig rolle for parlamentet og de lokale myndigheder i beslutningsprocessen samt en åben forvaltning af de offentlige finanser; der der endvidere henviser til, at lederes og embedsmænds ansvarlighed over for borgerne er et vigtigt element i et demokrati; der i den forbindelse henviser til, at bekæmpelsen af korruption er af afgørende betydning; der endelig henviser til, at demokratisk regeringsførelse også indebærer civil kontrol af sikkerhedsapparatet,

| I. | der henviser til, at alle borgere skal have ret til regelmæssigt at stemme ved frie og retfærdige valg og til at stille op til valg til offentlige hverv, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at alle borgere skal have ret til regelmæssigt at stemme ved frie og retfærdige valg og til at stille op til valg til offentlige hverv,

| J. | der henviser til, at menings- og udtryksfrihed om politiske, samfundsmæssige og økonomiske forhold meget bredt defineret og uden risiko for indblanding fra statens side er en universel ret, hvilket også er tilfældet for muligheden for at tappe forskellige informationskilder, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at menings- og udtryksfrihed om politiske, samfundsmæssige og økonomiske forhold meget bredt defineret og uden risiko for indblanding fra statens side er en universel ret, hvilket også er tilfældet for muligheden for at tappe forskellige informationskilder,

| K. | der henviser til, at alle borgere skal have ret til at danne uafhængige foreninger og organisationer herunder uafhængige politiske partier og interessegrupper, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at alle borgere skal have ret til at danne uafhængige foreninger og organisationer herunder uafhængige politiske partier og interessegrupper,

| L. | der henviser til, at politiske partier og den brede vifte af politiske synspunkter, interesser og regionalt eller samfundsmæssigt tilhørsforhold som de repræsenterer, er af afgørende betydning; der henviser til, at politiske partier skal kunne fungere frit uden indblanding fra regeringen eller embedsmænd; der henviser til, at folkevalgte repræsentanter uanset om de støtter regeringen eller er i opposition skal have bemyndigelse og de nødvendige ressourcer til at drøfte og vedtage lovgivning og de nationale budgetter, til at drage regeringen til ansvar for den offentlige forvaltning og anvendelsen af statens penge; der endelig henviser til, at stærke parlamenter, der er et offentligt forum for fredelig debat om konkurrerende opfattelser af den politiske og samfundsmæssige orden, og nationale lovgivende institutioner er afgørende for oplevelsen af et inklusivt demokrati, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at politiske partier og den brede vifte af politiske synspunkter, interesser og regionalt eller samfundsmæssigt tilhørsforhold som de repræsenterer, er af afgørende betydning; der henviser til, at politiske partier skal kunne fungere frit uden indblanding fra regeringen eller embedsmænd; der henviser til, at folkevalgte repræsentanter uanset om de støtter regeringen eller er i opposition skal have bemyndigelse og de nødvendige ressourcer til at drøfte og vedtage lovgivning og de nationale budgetter, til at drage regeringen til ansvar for den offentlige forvaltning og anvendelsen af statens penge; der endelig henviser til, at stærke parlamenter, der er et offentligt forum for fredelig debat om konkurrerende opfattelser af den politiske og samfundsmæssige orden, og nationale lovgivende institutioner er afgørende for oplevelsen af et inklusivt demokrati,

| M. | understreger, at organisationer fra civilsamfundet og ikke-statslige aktører er vigtige byggeklodser i et velfungerende demokrati og spiller en vigtig rolle i en demokratisk kultur med dybe rødder i befolkningen; understreger, at de kanaliserer offentlighedens krav og drager offentlige myndigheder til ansvar for deres handlinger, |
| --- | --- |

M.

understreger, at organisationer fra civilsamfundet og ikke-statslige aktører er vigtige byggeklodser i et velfungerende demokrati og spiller en vigtig rolle i en demokratisk kultur med dybe rødder i befolkningen; understreger, at de kanaliserer offentlighedens krav og drager offentlige myndigheder til ansvar for deres handlinger,

| N. | der henviser til, at uafhængige og differentierede medier er vigtige for at sikre, at et bredt udvalg af meninger og synspunkter kommer til udtryk og gøres tilgængelige for offentligheden; der ligeledes henviser til, at fri adgang til information og ucensoreret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og absolut nødvendige for at sikre åbenhed og ansvarlighed i det offentlige liv, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at uafhængige og differentierede medier er vigtige for at sikre, at et bredt udvalg af meninger og synspunkter kommer til udtryk og gøres tilgængelige for offentligheden; der ligeledes henviser til, at fri adgang til information og ucensoreret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og absolut nødvendige for at sikre åbenhed og ansvarlighed i det offentlige liv,

| O. | der henviser til, at undervisning i demokratiske værdier er vigtig for at vedligeholde demokratiet hvilket også er tilfældet for elevernes deltagelse i beslutningsprocessen i skolerne, på et niveau, der svarer til deres alder, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at undervisning i demokratiske værdier er vigtig for at vedligeholde demokratiet hvilket også er tilfældet for elevernes deltagelse i beslutningsprocessen i skolerne, på et niveau, der svarer til deres alder,

| P. | der henviser til, at EU-institutionerne skal anvende disse afgørende elementer i et demokrati som byggeklodser, når de hjælper tredjelande på bestemte områder med at bane deres egen vej mod et demokrati, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU-institutionerne skal anvende disse afgørende elementer i et demokrati som byggeklodser, når de hjælper tredjelande på bestemte områder med at bane deres egen vej mod et demokrati,

| Q. | der henviser til, at Rådets konklusioner fra 2009 og 2010 om støtte til demokrati inden for rammerne af EU's eksterne forbindelser afspejler disse elementer, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Rådets konklusioner fra 2009 og 2010 om støtte til demokrati inden for rammerne af EU's eksterne forbindelser afspejler disse elementer,

| R. | der henviser til, at EU's tiltrædelse af konventionen om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder vil styrke det europæiske system til beskyttelse af menneskerettighederne og styrke EU's stilling i forhold til tredjelande, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU's tiltrædelse af konventionen om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder vil styrke det europæiske system til beskyttelse af menneskerettighederne og styrke EU's stilling i forhold til tredjelande,

| S. | der henviser til, at det er af afgørende betydning af bekræfte. at borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder er indbyrdes afhængige og gensidigt styrker hinanden, og at det kun er gennem en styrkelse af dem alle, at der kan skabes grundlag for et virkeligt demokrati; der henviser til, at demokrati er det bedste middel til at sikre og beskytte menneskerettighederne og muliggøre en bæredygtig økonomisk udvikling; der henviser til, at civilsamfundets aktive deltagelse i og bidrag til regeringsprocessen er af afgørende betydning, hvilket er en kendsgerning, som stadig ofte overses, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det er af afgørende betydning af bekræfte. at borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder er indbyrdes afhængige og gensidigt styrker hinanden, og at det kun er gennem en styrkelse af dem alle, at der kan skabes grundlag for et virkeligt demokrati; der henviser til, at demokrati er det bedste middel til at sikre og beskytte menneskerettighederne og muliggøre en bæredygtig økonomisk udvikling; der henviser til, at civilsamfundets aktive deltagelse i og bidrag til regeringsprocessen er af afgørende betydning, hvilket er en kendsgerning, som stadig ofte overses,

| T. | der henviser til, at Rådet i sit handlingsprogram for demokrati i forbindelserne udadtil bekræftede sin ønske om at øge sammenhængen og effektiviteten i sin støtte, men at der kun er sket få fremskridt i den henseende, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Rådet i sit handlingsprogram for demokrati i forbindelserne udadtil bekræftede sin ønske om at øge sammenhængen og effektiviteten i sin støtte, men at der kun er sket få fremskridt i den henseende,

| U. | der henviser til, at Unionen råder over en bred vifte af instrumenter til støtte for demokratiet og menneskerettighederne (herunder politiske og økonomiske aftaler, handelsaftaler og partnerskabsaftaler, der indeholder menneskerettigheds- og demokratiklausuler, den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (SPG+), politiske dialoger, aktioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), missioner under den Europæiske Sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), specifikke finansielle instrumenter, etablering af venskabsbyer, og valgobservationsmissioner); der henviser til at det er nødvendigt at nå frem til en sammenhængende og resultatsøgende politik for menneskerettigheder og demokrati på grundlag af en standardiseret metodologi, som er tilpasset situationen i hvert enkelt land, som fjerner eksempler på manglende konsekvens og dobbeltstandarder på visse områder af EU's eksterne politik til fremme af demokratiet og undgår at skabe nye, som lægger særlig vægt på de specifikke behov i skrøbelige samfund og efterkrigssamfund, og som fremmer demokrati, menneskerettigheder og udvikling som indbyrdes forbundne mål, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Unionen råder over en bred vifte af instrumenter til støtte for demokratiet og menneskerettighederne (herunder politiske og økonomiske aftaler, handelsaftaler og partnerskabsaftaler, der indeholder menneskerettigheds- og demokratiklausuler, den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (SPG+), politiske dialoger, aktioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), missioner under den Europæiske Sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), specifikke finansielle instrumenter, etablering af venskabsbyer, og valgobservationsmissioner); der henviser til at det er nødvendigt at nå frem til en sammenhængende og resultatsøgende politik for menneskerettigheder og demokrati på grundlag af en standardiseret metodologi, som er tilpasset situationen i hvert enkelt land, som fjerner eksempler på manglende konsekvens og dobbeltstandarder på visse områder af EU's eksterne politik til fremme af demokratiet og undgår at skabe nye, som lægger særlig vægt på de specifikke behov i skrøbelige samfund og efterkrigssamfund, og som fremmer demokrati, menneskerettigheder og udvikling som indbyrdes forbundne mål,

| V. | der henviser til, at EU bør være mere bevidst om de sociale, politiske, økonomiske og strategiske kendsgerninger i et land, når den træffer beslutning om at yde eller suspendere handelspræferencer som f.eks. GSP+ |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU bør være mere bevidst om de sociale, politiske, økonomiske og strategiske kendsgerninger i et land, når den træffer beslutning om at yde eller suspendere handelspræferencer som f.eks. GSP+

| W. | der henviser til, at EU bør øge sin indsats for at fremme demokratiske normer og elementer gennem sin virksomhed i internationale organisationer og fortsætte med at fremme en effektiv gennemførelse af de tilsagn og forpligtelser, der er afgivet eller blevet pålagt inden for og gennem de fora, som medlemsstaterne deltager i, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU bør øge sin indsats for at fremme demokratiske normer og elementer gennem sin virksomhed i internationale organisationer og fortsætte med at fremme en effektiv gennemførelse af de tilsagn og forpligtelser, der er afgivet eller blevet pålagt inden for og gennem de fora, som medlemsstaterne deltager i,

| X. | der henviser til, at der er alvorlige problemer med tilsynet med og gennemførelsen af de bindende menneskerettighedsklausuler i EU's internationale aftaler; der henviser til, at suspenderingen af en international aftale mellem Unionen og et partnerland som følge af alvorlige krænkelser af menneskerettigheder eller de demokratiske principper er et redskab som findes for at blive brugt i visse situationer; der henviser til, at det på trods af, at menneskerettigheds- og demokratiklausulerne ofte krænkes, og tredjelande ikke overholder forpligtelserne i aftalerne, kun sjældent sker, at der træffes sanktioner over for regeringerne i de pågældende lande og at de drages til ansvar selv i tilfælde af grove krænkelser af menneskerettighederne der henviser til, at EU's manglende konsekvente anvendelse af dette redskab undergraver Unionens troværdighed som en stærk og beslutsom medspiller på den internationale scene, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der er alvorlige problemer med tilsynet med og gennemførelsen af de bindende menneskerettighedsklausuler i EU's internationale aftaler; der henviser til, at suspenderingen af en international aftale mellem Unionen og et partnerland som følge af alvorlige krænkelser af menneskerettigheder eller de demokratiske principper er et redskab som findes for at blive brugt i visse situationer; der henviser til, at det på trods af, at menneskerettigheds- og demokratiklausulerne ofte krænkes, og tredjelande ikke overholder forpligtelserne i aftalerne, kun sjældent sker, at der træffes sanktioner over for regeringerne i de pågældende lande og at de drages til ansvar selv i tilfælde af grove krænkelser af menneskerettighederne der henviser til, at EU's manglende konsekvente anvendelse af dette redskab undergraver Unionens troværdighed som en stærk og beslutsom medspiller på den internationale scene,

| Y. | der henviser til, at sanktioner skal vælges på en retfærdig, veloverlagt og intelligent måde, og til, at det under ingen omstændigheder må blive befolkningen i det pågældende land, som bliver hovedofferet for sanktionerne, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at sanktioner skal vælges på en retfærdig, veloverlagt og intelligent måde, og til, at det under ingen omstændigheder må blive befolkningen i det pågældende land, som bliver hovedofferet for sanktionerne,

| Z. | der henviser til, at Unionen råder over en reel incitamentspolitik på dette område, der kan anvendes som drivkraft for reformer, men at dens fulde potentiale ikke er blevet udnyttet af politiske grunde navnlig på grund af manglende bevidsthed og enighed i hele EU om betydningen af at fremme demokrati og respekt for menneskerettighederne i forhold til andre prioriteter; der henviser til, at der ikke findes nogen strukturel eller juridisk hindring for at anvende eksterne finansielle instrumenter på en samordnet måde til støtte for demokratisering, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Unionen råder over en reel incitamentspolitik på dette område, der kan anvendes som drivkraft for reformer, men at dens fulde potentiale ikke er blevet udnyttet af politiske grunde navnlig på grund af manglende bevidsthed og enighed i hele EU om betydningen af at fremme demokrati og respekt for menneskerettighederne i forhold til andre prioriteter; der henviser til, at der ikke findes nogen strukturel eller juridisk hindring for at anvende eksterne finansielle instrumenter på en samordnet måde til støtte for demokratisering,

| AA. | der henviser til, at der i resolution 63/168, som vedtoges af FN's generalforsamling den 18. december 2008, opfordres til en verdensomspændende suspendering af dødsstraffen; der henviser til, at dødsstraffen stadig anvendes som afstrafningsmiddel i mange lande i verden, i visse tilfælde endog over for mindreårige; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at der i resolution 63/168, som vedtoges af FN's generalforsamling den 18. december 2008, opfordres til en verdensomspændende suspendering af dødsstraffen; der henviser til, at dødsstraffen stadig anvendes som afstrafningsmiddel i mange lande i verden, i visse tilfælde endog over for mindreårige;

| AB. | der henviser til, at det europæiske instrument for menneskerettigheder og demokrati er afgørende for den europæiske politik, da det koncentrerer sig om områder, der ikke kan gennemføres gennem bilaterale samarbejdsinstrumenter, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at det europæiske instrument for menneskerettigheder og demokrati er afgørende for den europæiske politik, da det koncentrerer sig om områder, der ikke kan gennemføres gennem bilaterale samarbejdsinstrumenter,

| AC. | der henviser til, at EIDHR gør det muligt at finansiere Den Europæiske Unions valgobservationsmissioner (EU EOM), der er centrale instrumenter for et samspil om demokratisk konsolidering, men at deres anbefalinger ofte ikke er blevet fulgt op og gennemført |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at EIDHR gør det muligt at finansiere Den Europæiske Unions valgobservationsmissioner (EU EOM), der er centrale instrumenter for et samspil om demokratisk konsolidering, men at deres anbefalinger ofte ikke er blevet fulgt op og gennemført

| AD. | der henviser til, at denne situation har kunnet opstå som følge af en mangel på politisk vilje i de lande, som ET udsender valgobservationshold til, og Kommissionens og medlemsstaternes manglende evne til at omsætte disse anbefalinger til specifikke støtteprogrammer, navnlig til fordel for nyvalgte parlamenter i lande, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at denne situation har kunnet opstå som følge af en mangel på politisk vilje i de lande, som ET udsender valgobservationshold til, og Kommissionens og medlemsstaternes manglende evne til at omsætte disse anbefalinger til specifikke støtteprogrammer, navnlig til fordel for nyvalgte parlamenter i lande,

| AE. | der henviser til, at det stadig ikke har fået stillet tilstrækkeligt detaljerede undersøgelser til rådighed, hvilket ville sætte det i stand til at evaluere omfanget af EU's og herunder medlemsstaternes støtte til demokrati; der henviser til, at det til dels skyldes problemer omkring åbenhed, aktindsigt og høring, som endnu ikke er blevet løst af Rådet, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det stadig ikke har fået stillet tilstrækkeligt detaljerede undersøgelser til rådighed, hvilket ville sætte det i stand til at evaluere omfanget af EU's og herunder medlemsstaternes støtte til demokrati; der henviser til, at det til dels skyldes problemer omkring åbenhed, aktindsigt og høring, som endnu ikke er blevet løst af Rådet,

| AF. | der henviser til, at den eneste måde, hvorpå der kan opnås virkelige demokrat, virkelig respekt for menneskerettighederne og reelt bedre økonomiske udsigter for lokalbefolkningerne at anvende konditionalitetsprincippet i fuld udstrækning, der henviser til, at dette konditionalitetsprincip skal defineres sammen med modtagerlandene i nært samarbejde ikke blot med regeringerne, men også med civilsamfundet og under behørig hensyntagen til lokalbefolkningens reelle behov, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at den eneste måde, hvorpå der kan opnås virkelige demokrat, virkelig respekt for menneskerettighederne og reelt bedre økonomiske udsigter for lokalbefolkningerne at anvende konditionalitetsprincippet i fuld udstrækning, der henviser til, at dette konditionalitetsprincip skal defineres sammen med modtagerlandene i nært samarbejde ikke blot med regeringerne, men også med civilsamfundet og under behørig hensyntagen til lokalbefolkningens reelle behov,

| AG. | der henviser til, at politiske partier og frit og retfærdigt valgte parlamentarikere er af afgørende betydning for ethvert demokrati og for enhver demokratisk proces, men at opbakningen bag og anvendelsen af EIDHR hidtil ikke har afspejlet betydningen af disse aktører, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at politiske partier og frit og retfærdigt valgte parlamentarikere er af afgørende betydning for ethvert demokrati og for enhver demokratisk proces, men at opbakningen bag og anvendelsen af EIDHR hidtil ikke har afspejlet betydningen af disse aktører,

| AH. | der henviser til, at arbejdet i FN's kvindeorganisation UN Women er meget vigtigt for at sætte kvinderne i stand til at yde deres bidrag og deltage i demokratiseringsprocessen, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at arbejdet i FN's kvindeorganisation UN Women er meget vigtigt for at sætte kvinderne i stand til at yde deres bidrag og deltage i demokratiseringsprocessen,

| AI. | der henviser til, at der er bred enighed blandt EU-institutionerne om, at demokrati er etb mangesidet, kompliceret og et langsigtet projekt, men at Kommissionen og medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig udstrækning har taget hensyn til valgperioder i forbindelse af planlægningen af foranstaltninger til støtte for demokratiet, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at der er bred enighed blandt EU-institutionerne om, at demokrati er etb mangesidet, kompliceret og et langsigtet projekt, men at Kommissionen og medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig udstrækning har taget hensyn til valgperioder i forbindelse af planlægningen af foranstaltninger til støtte for demokratiet,

| AJ. | der henviser til, at kvinder og små børn er særlig udsatte for menneskehandel, bl.a. til prostitution, i lande, der gennemgår en demokratiseringsproces, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at kvinder og små børn er særlig udsatte for menneskehandel, bl.a. til prostitution, i lande, der gennemgår en demokratiseringsproces,

Behovet for et paradigmaskift

| 1. | mener, at det kun er demokratier, som bygger på respekt for loven, der kan fungere som et grundlag for strukturelt afbalancerede partnerskaber mellem tredjelande og EU, der også respekterer begge parters behov og interesser, |
| --- | --- |

1.

mener, at det kun er demokratier, som bygger på respekt for loven, der kan fungere som et grundlag for strukturelt afbalancerede partnerskaber mellem tredjelande og EU, der også respekterer begge parters behov og interesser,

| 2. | understreger, at partnerskaber, der bygger på dialog og høring, styrker engagementet in demokratiseringsprocessen og de forskellige elementer i den demokratiske regeringsførelse; opfordrer samtlige EU-institutioner til at gøre en større indsats for at udnytte disse dialogformer på en mere sammenhængende, konsekvent og samordnet måde; |
| --- | --- |

2.

understreger, at partnerskaber, der bygger på dialog og høring, styrker engagementet in demokratiseringsprocessen og de forskellige elementer i den demokratiske regeringsførelse; opfordrer samtlige EU-institutioner til at gøre en større indsats for at udnytte disse dialogformer på en mere sammenhængende, konsekvent og samordnet måde;

| 3. | mener, at EU's rolle som en "blød magtfaktor" i det internationale system kun kan konsolideres, hvis den gør respekten for menneskerettighederne til en afgørende prioritet i politikken over for tredjelande; |
| --- | --- |

3.

mener, at EU's rolle som en "blød magtfaktor" i det internationale system kun kan konsolideres, hvis den gør respekten for menneskerettighederne til en afgørende prioritet i politikken over for tredjelande;

| 4. | påpeger, at det er meget vigtigt, hvis EU skal have en troværdig udenrigspolitik og støtte udviklingen af demokratiet, at EU og medlemsstaterne fører en eksemplarisk politik med hensyn til respekt for menneskerettighederne og demokratiet både nu og i fremtiden; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at det er meget vigtigt, hvis EU skal have en troværdig udenrigspolitik og støtte udviklingen af demokratiet, at EU og medlemsstaterne fører en eksemplarisk politik med hensyn til respekt for menneskerettighederne og demokratiet både nu og i fremtiden;

| 5. | mener dog, at bekæmpelse af fattigdom og fjernelse af hindringer for udviklingen i de pågældende lande på afgørende vis kan bidrage til at fremme de demokratiske processer; |
| --- | --- |

5.

mener dog, at bekæmpelse af fattigdom og fjernelse af hindringer for udviklingen i de pågældende lande på afgørende vis kan bidrage til at fremme de demokratiske processer;

| 6. | konstaterer, at begivenhederne i Nordafrika og Mellemøsten har vist grænserne for en fokusering på sikkerhed - navnlig bekæmpelsen af ulovlig indvandring - og stabilitet, der ikke har kunnet udrydde fattigdom og social uretfærdighed; understreger at "sikkerhed eller demokrati" er et falsk dilemma, da der ikke kan eksistere personlig sikkerhed i et samfund uden en demokratisk regering, der kan drages til ansvar; mener, at selv om der er sket en økonomisk udvikling, er fordelene herved ikke blevet retfærdigt fordelt; mener derfor, at spørgsmålet om social retfærdighed og bekæmpelse af uligheder bør etableres som et centralt mål for EU's eksterne politik, da det er en afgørende faktor i opbygningen af et fredeligt, velstående og demokratisk samfund; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at begivenhederne i Nordafrika og Mellemøsten har vist grænserne for en fokusering på sikkerhed - navnlig bekæmpelsen af ulovlig indvandring - og stabilitet, der ikke har kunnet udrydde fattigdom og social uretfærdighed; understreger at "sikkerhed eller demokrati" er et falsk dilemma, da der ikke kan eksistere personlig sikkerhed i et samfund uden en demokratisk regering, der kan drages til ansvar; mener, at selv om der er sket en økonomisk udvikling, er fordelene herved ikke blevet retfærdigt fordelt; mener derfor, at spørgsmålet om social retfærdighed og bekæmpelse af uligheder bør etableres som et centralt mål for EU's eksterne politik, da det er en afgørende faktor i opbygningen af et fredeligt, velstående og demokratisk samfund;

| 7. | understreger behovet for et paradigmeskift, der sigter på en reel konsolidering af demokratiet på grundlag af en udvikling, der opstår indefra og er holdbar og til gavn for befolkningerne respekterer loven og de grundlæggende menneske- og frihedsrettigheder; mener, at EU skal arbejde for at skabe et miljø, der virker fremmende for udviklingen af et demokratisk samfund; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for et paradigmeskift, der sigter på en reel konsolidering af demokratiet på grundlag af en udvikling, der opstår indefra og er holdbar og til gavn for befolkningerne respekterer loven og de grundlæggende menneske- og frihedsrettigheder; mener, at EU skal arbejde for at skabe et miljø, der virker fremmende for udviklingen af et demokratisk samfund;

| 8. | understreger, at demokratiet som styreform indeholder mekanismer til fordeling af den politiske magt og håndtering af konflikter, der er afgørende for stabile og fredelige samfund; påpeger imidlertid, at demokrati skal komme indefra, og at det ikke kan gennemtvinges kunstigt af eksterne aktører; mener, at EU sammen med det internationale samfund kan spille en aktiv rolle for at støtte de demokratiske konsolideringsprocesser; |
| --- | --- |

8.

understreger, at demokratiet som styreform indeholder mekanismer til fordeling af den politiske magt og håndtering af konflikter, der er afgørende for stabile og fredelige samfund; påpeger imidlertid, at demokrati skal komme indefra, og at det ikke kan gennemtvinges kunstigt af eksterne aktører; mener, at EU sammen med det internationale samfund kan spille en aktiv rolle for at støtte de demokratiske konsolideringsprocesser;

| 9. | mener, at hvis en demokratiseringsproces skal være vellykket, er det afgørende at fremme det pågældende lands sociale og økonomiske udvikling for at sikre overholdelse af borgernes grundlæggende rettigheder til f.eks. uddannelse, sundhed og beskæftigelse; |
| --- | --- |

9.

mener, at hvis en demokratiseringsproces skal være vellykket, er det afgørende at fremme det pågældende lands sociale og økonomiske udvikling for at sikre overholdelse af borgernes grundlæggende rettigheder til f.eks. uddannelse, sundhed og beskæftigelse;

| 10. | mener, at erfaringerne fra den demokratiske udvikling efter de kommunistiske diktaturers fald i Mellem- og Østeuropa bør formidles til de nye fremvoksende demokratiske bevægelser i Nordafrika og Mellemøsten generelt; opfordrer Kommissionen og udenrigstjenesten til at engagere sig mere i den igangværende demokratiseringsproces i denne vigtige naboregion; opfordrer endvidere de europæiske politiske partier til at udvikle samarbejdsprogrammer med nye partnere i alle naboskabsregionerne på partibasis; |
| --- | --- |

10.

mener, at erfaringerne fra den demokratiske udvikling efter de kommunistiske diktaturers fald i Mellem- og Østeuropa bør formidles til de nye fremvoksende demokratiske bevægelser i Nordafrika og Mellemøsten generelt; opfordrer Kommissionen og udenrigstjenesten til at engagere sig mere i den igangværende demokratiseringsproces i denne vigtige naboregion; opfordrer endvidere de europæiske politiske partier til at udvikle samarbejdsprogrammer med nye partnere i alle naboskabsregionerne på partibasis;

| 11. | understreger, at man i fremtiden bør prioritere en styrket, konkret og energisk anvendelse af Unionens eksisterende vifte af instrumenter og incitamenter samlet i strategier, der er skræddersyet til situationen i de enkelte lande, og fjernelse af uoverensstemmelser og dobbelte normer i gennemførelsen, som skader synet på Europa og dets evne til at gennemføre en stærk og sammenhængende ekstern politik; understreger, at en sådan tilgang forudsætter en omlægning af politikken, som indebærer, at demokrati, respekt for loven og menneskerettighederne bliver centrale elementer i EU's eksterne politik, som ikke blot skal udmøntes i politiske målsætninger, men som også vil påvirke formuleringen af politikken og selve dens struktur; |
| --- | --- |

11.

understreger, at man i fremtiden bør prioritere en styrket, konkret og energisk anvendelse af Unionens eksisterende vifte af instrumenter og incitamenter samlet i strategier, der er skræddersyet til situationen i de enkelte lande, og fjernelse af uoverensstemmelser og dobbelte normer i gennemførelsen, som skader synet på Europa og dets evne til at gennemføre en stærk og sammenhængende ekstern politik; understreger, at en sådan tilgang forudsætter en omlægning af politikken, som indebærer, at demokrati, respekt for loven og menneskerettighederne bliver centrale elementer i EU's eksterne politik, som ikke blot skal udmøntes i politiske målsætninger, men som også vil påvirke formuleringen af politikken og selve dens struktur;

| 12. | opfordrer til, at de internationale aftaler, strategidokumenterne for de enkelte lande, handlingsplanerne, SPG+-programmet og alle andre aftalebaserede forpligtelser mellem Unionen og et tredjeland styrkes gennem en klarere udformning af menneskerettigheds- og demokratiklausulerne samt klausulen om, at den indfødte befolkning skal høres, før der træffes afgørelse, klausulen om god regeringsførelse, klare mekanismer i tilfælde af manglende overholdelse (på grundlag af mindst de mekanismer, der indgår i Cotonou-aftalen), detaljerede forpligtelser og detaljerede målbare kriterier med hensyn til evaluering af fremskridt og en nøjagtig tidsplan for gennemførelsen; beklager, at EU på trods af menneskerettighedsklausulerne i Cotonou-aftalen ofte lukker øjnene for forsatte og systematiske krænkelse af menneskerettighederne fra visse Cotonou-regeringers side og blot fortsætter, som om intet var hændt; opfordrer Kommissionen til at føre en konsekvent politik, som tilsigter at modvirke krænkelser af menneskerettighederne som f.eks. en nedskæring af bevillingsrammen for regeringer, som ikke respekterer de demokratiske spilleregler og menneskerettighederne, og samtidig øge den økonomiske bistand til styrkelse af civilsamfundet bag om ryggen på disse regeringer; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at de internationale aftaler, strategidokumenterne for de enkelte lande, handlingsplanerne, SPG+-programmet og alle andre aftalebaserede forpligtelser mellem Unionen og et tredjeland styrkes gennem en klarere udformning af menneskerettigheds- og demokratiklausulerne samt klausulen om, at den indfødte befolkning skal høres, før der træffes afgørelse, klausulen om god regeringsførelse, klare mekanismer i tilfælde af manglende overholdelse (på grundlag af mindst de mekanismer, der indgår i Cotonou-aftalen), detaljerede forpligtelser og detaljerede målbare kriterier med hensyn til evaluering af fremskridt og en nøjagtig tidsplan for gennemførelsen; beklager, at EU på trods af menneskerettighedsklausulerne i Cotonou-aftalen ofte lukker øjnene for forsatte og systematiske krænkelse af menneskerettighederne fra visse Cotonou-regeringers side og blot fortsætter, som om intet var hændt; opfordrer Kommissionen til at føre en konsekvent politik, som tilsigter at modvirke krænkelser af menneskerettighederne som f.eks. en nedskæring af bevillingsrammen for regeringer, som ikke respekterer de demokratiske spilleregler og menneskerettighederne, og samtidig øge den økonomiske bistand til styrkelse af civilsamfundet bag om ryggen på disse regeringer;

| 13. | erindrer om, at målsætningen for den fælles handelspolitik skal samordnes med EU's overordnede målsætninger; påpeger, at EU's fælles handelspolitik i medfør af artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil, og at den i medfør af artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union blandt andet skal bidrage til bæredygtig udvikling, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

13.

erindrer om, at målsætningen for den fælles handelspolitik skal samordnes med EU's overordnede målsætninger; påpeger, at EU's fælles handelspolitik i medfør af artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil, og at den i medfør af artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union blandt andet skal bidrage til bæredygtig udvikling, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne;

| 14. | understreger betydningen af et konstant tilsyn med gennemførelsen af aftalerne og opfordrer i den forbindelse til anvendelsen af konsekvensanalyser i forbindelse med menneskerettigheder og demokrati ud over dem, der udarbejdes i forbindelse med bæredygtig udvikling, for at sikre en løbende evaluering af aftalerne; |
| --- | --- |

14.

understreger betydningen af et konstant tilsyn med gennemførelsen af aftalerne og opfordrer i den forbindelse til anvendelsen af konsekvensanalyser i forbindelse med menneskerettigheder og demokrati ud over dem, der udarbejdes i forbindelse med bæredygtig udvikling, for at sikre en løbende evaluering af aftalerne;

| 15. | fremfører, at de demokratiske principper og værdier yderligere kan fremmes gennem tilskyndelse til ratificering af Rom-statutten for Den Internationale Strafferetsdomstol og ved at prioritere de regioner, der er underrepræsenteret, for at styrke dens universelle karakter og skærpe kampen mod straffrihed, folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; |
| --- | --- |

15.

fremfører, at de demokratiske principper og værdier yderligere kan fremmes gennem tilskyndelse til ratificering af Rom-statutten for Den Internationale Strafferetsdomstol og ved at prioritere de regioner, der er underrepræsenteret, for at styrke dens universelle karakter og skærpe kampen mod straffrihed, folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden;

| 16. | beklager, at Kommissionen kun yderst sjældent griber til mekanismen for suspendering af GSP+-præferencer i forbindelse med krænkelser af de relevante aftaler; fordømmer Kommissionens holdning, idet den på trods af flere samstemmende rapporter fra en række internationale organisationer, nægter at indlede undersøgelser af en række lande, som har GSP+-status, og som er under alvorlig mistanke om ikke at overholde de aftaler, som de har underskrevet; |
| --- | --- |

16.

beklager, at Kommissionen kun yderst sjældent griber til mekanismen for suspendering af GSP+-præferencer i forbindelse med krænkelser af de relevante aftaler; fordømmer Kommissionens holdning, idet den på trods af flere samstemmende rapporter fra en række internationale organisationer, nægter at indlede undersøgelser af en række lande, som har GSP+-status, og som er under alvorlig mistanke om ikke at overholde de aftaler, som de har underskrevet;

| 17. | erindrer om Parlamentets faste overbevisning om, at der i alle frihandelsaftaler skal medtages juridisk bindende klausuler om sociale og miljømæssige aspekter samt respekt for menneskerettighederne, idet det som minimum skal ske i forbindelse med listen over konventioner, der er indeholdt i GSP+-forordningen; |
| --- | --- |

17.

erindrer om Parlamentets faste overbevisning om, at der i alle frihandelsaftaler skal medtages juridisk bindende klausuler om sociale og miljømæssige aspekter samt respekt for menneskerettighederne, idet det som minimum skal ske i forbindelse med listen over konventioner, der er indeholdt i GSP+-forordningen;

| 18. | bekræfter, at Europa-Parlamentet skal føre nærmere tilsyn med disse aspekter; kræver derfor, at Rådet og Kommissionen inddrager Parlamentet i alle faser vedrørende forhandlinger om samt indgåelse, anvendelse og ophævelse af internationale aftaler med tredjelande og navnlig fastlæggelsen af forhandlingsmandatet for nye aftaler, især når det gælder fremme af menneskerettighederne, i dialogen mellem Associeringsrådet eller andre tilsvarende politiske organer med ansvar for forvaltningen af en aftale, om gennemførelsen af forpligtelserne, når det gælder demokratisering, og i beslutningsprocessen om indledning af samråd eller ophævelse af en aftale |
| --- | --- |

18.

bekræfter, at Europa-Parlamentet skal føre nærmere tilsyn med disse aspekter; kræver derfor, at Rådet og Kommissionen inddrager Parlamentet i alle faser vedrørende forhandlinger om samt indgåelse, anvendelse og ophævelse af internationale aftaler med tredjelande og navnlig fastlæggelsen af forhandlingsmandatet for nye aftaler, især når det gælder fremme af menneskerettighederne, i dialogen mellem Associeringsrådet eller andre tilsvarende politiske organer med ansvar for forvaltningen af en aftale, om gennemførelsen af forpligtelserne, når det gælder demokratisering, og i beslutningsprocessen om indledning af samråd eller ophævelse af en aftale

| 19. | mener, at man bør tage ved lære af de hidtidige erfaringer med hensyn til beslutningstagningen i forbindelse med en udbygning af forbindelserne med partnerlandene; understreger, at denne avancerede status kun kan opnås, hvis partnerlandene opfylder klare menneskerettigheds- og demokratikrav; opfordrer igen til indførelse af en klar høringsmekanisme, som sikrer, at Parlamentet bliver holdt fuldt orienteret under alle stadier i forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

19.

mener, at man bør tage ved lære af de hidtidige erfaringer med hensyn til beslutningstagningen i forbindelse med en udbygning af forbindelserne med partnerlandene; understreger, at denne avancerede status kun kan opnås, hvis partnerlandene opfylder klare menneskerettigheds- og demokratikrav; opfordrer igen til indførelse af en klar høringsmekanisme, som sikrer, at Parlamentet bliver holdt fuldt orienteret under alle stadier i forhandlingsprocessen;

| 20. | mener, at det er i De Forenede Nationer, at opfølgningen af menneskerettighedssituationen i hvert enkelt land får sin fulde legitimitet og understreger endnu en gang behovet for, at de europæiske lande indtager en fælles holdning i alle FN-organer; opfordrer dog Unionen til at forelægge regelmæssige og udtømmende rapporter om tredjelandes gennemførelse af de forpligtelser vedrørende demokrati og menneskerettigheder, der specifikt indgår i aftalerne med Unionen; |
| --- | --- |

20.

mener, at det er i De Forenede Nationer, at opfølgningen af menneskerettighedssituationen i hvert enkelt land får sin fulde legitimitet og understreger endnu en gang behovet for, at de europæiske lande indtager en fælles holdning i alle FN-organer; opfordrer dog Unionen til at forelægge regelmæssige og udtømmende rapporter om tredjelandes gennemførelse af de forpligtelser vedrørende demokrati og menneskerettigheder, der specifikt indgår i aftalerne med Unionen;

| 21. | bekræfter EU's fortsatte støtte til arbejdet i FN's menneskerettighedshøjkommissariat, FN's kvindeorganisation og UNICEF; opfordrer Unionen og medlemsstaterne til et nært samarbejde med Menneskerettighedsrådet; |
| --- | --- |

21.

bekræfter EU's fortsatte støtte til arbejdet i FN's menneskerettighedshøjkommissariat, FN's kvindeorganisation og UNICEF; opfordrer Unionen og medlemsstaterne til et nært samarbejde med Menneskerettighedsrådet;

| 22. | opfordrer også EU til på dette følsomme område at bygge sine demokratiseringsstrategier på grundlag af detaljerede analyser af udsigterne til og omfanget af reformer i tredjelande og ledernes politiske vilje til at indgå i en sådan proces og til at identificere eventuelle hårdknuder for at kunne fastlægge den mest hensigtsmæssige strategi; mener, at denne identifikationsproces skal føres på grundlag af regelmæssige drøftelser med alle demokratiske bevægelser i et land, så det bygger på gensidig tillid og viden; |
| --- | --- |

22.

opfordrer også EU til på dette følsomme område at bygge sine demokratiseringsstrategier på grundlag af detaljerede analyser af udsigterne til og omfanget af reformer i tredjelande og ledernes politiske vilje til at indgå i en sådan proces og til at identificere eventuelle hårdknuder for at kunne fastlægge den mest hensigtsmæssige strategi; mener, at denne identifikationsproces skal føres på grundlag af regelmæssige drøftelser med alle demokratiske bevægelser i et land, så det bygger på gensidig tillid og viden;

| 23. | påpeger, at europæisk bistand i form af budgetstøtte til autoritære stater ikke altid udgør nogen garanti for en demokratisk udvikling, og at evalueringen af bistandens effektivitet bør være resultatorienteret snarere end indsatsorienteret; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at europæisk bistand i form af budgetstøtte til autoritære stater ikke altid udgør nogen garanti for en demokratisk udvikling, og at evalueringen af bistandens effektivitet bør være resultatorienteret snarere end indsatsorienteret;

| 24. | henstiller, at Den Europæiske Union i forbindelse med de mest komplicerede partnerskaber ikke isolerer disse lande, men forvalter sine forbindelser med dem på grundlag af en hensigtsmæssig og effektiv konditionalitet, der udgør et reelt incitament for demokratiske reformer, overholdelse af reglerne for god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne, og at Unionen sikrer sig, at befolkningerne virkelig drager nytte af samarbejdet; tilslutter sig "mere for mere"-strategien i meddelelsen om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde; mener, at Unionen til gengæld ikke bør tøve med at omfordele midler, der tidligere har været afsat til lande, hvis regeringer ikke opfylder deres forpligtelser, når det gælder demokratisk regeringsførelse, til lande, som har gjort større fremskridt i opfyldelsen af de tilsagn, som de har afgivet ved indtrædelsen i Euro-Middelhavspartnerskabet og det østlige partnerskab, og opfordrer til en større indsats for at fremme demokratiet i partnerskabs- og naboskabspolitikken; |
| --- | --- |

24.

henstiller, at Den Europæiske Union i forbindelse med de mest komplicerede partnerskaber ikke isolerer disse lande, men forvalter sine forbindelser med dem på grundlag af en hensigtsmæssig og effektiv konditionalitet, der udgør et reelt incitament for demokratiske reformer, overholdelse af reglerne for god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne, og at Unionen sikrer sig, at befolkningerne virkelig drager nytte af samarbejdet; tilslutter sig "mere for mere"-strategien i meddelelsen om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde; mener, at Unionen til gengæld ikke bør tøve med at omfordele midler, der tidligere har været afsat til lande, hvis regeringer ikke opfylder deres forpligtelser, når det gælder demokratisk regeringsførelse, til lande, som har gjort større fremskridt i opfyldelsen af de tilsagn, som de har afgivet ved indtrædelsen i Euro-Middelhavspartnerskabet og det østlige partnerskab, og opfordrer til en større indsats for at fremme demokratiet i partnerskabs- og naboskabspolitikken;

| 25. | opfordrer Unionen til ikke at tøve med at indføre hensigtsmæssige, forholdsmæssige og intelligente sanktioner, som er målrettet mod regimets centrale myndigheder - og samtidig støtte til befolkningen og yde øget økonomisk bistand til styrkelse af civilsamfunde - mod lande, som ikke opfylder deres forpligtelser, når det gælder menneskerettigheder god regeringsførelse og demokrati, idet der dog skal tages behørigt hensyn til konsekvenserne af sådanne sanktioner for befolkningen i modtagerlandene, før der foretages noget; understreger, at samarbejdet med tredjelande skal ske på grundlag af princippet om ligeværdig og gensidig respekt mellem lande; opfordrer til oprettelse af et finansielt bistandsnetværk gennem en euro-middelhavsbank til fremme af tekniske og iværksættermæssige udviklingsinitiativer; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Unionen til ikke at tøve med at indføre hensigtsmæssige, forholdsmæssige og intelligente sanktioner, som er målrettet mod regimets centrale myndigheder - og samtidig støtte til befolkningen og yde øget økonomisk bistand til styrkelse af civilsamfunde - mod lande, som ikke opfylder deres forpligtelser, når det gælder menneskerettigheder god regeringsførelse og demokrati, idet der dog skal tages behørigt hensyn til konsekvenserne af sådanne sanktioner for befolkningen i modtagerlandene, før der foretages noget; understreger, at samarbejdet med tredjelande skal ske på grundlag af princippet om ligeværdig og gensidig respekt mellem lande; opfordrer til oprettelse af et finansielt bistandsnetværk gennem en euro-middelhavsbank til fremme af tekniske og iværksættermæssige udviklingsinitiativer;

| 26. | understreger imidlertid, at denne tilgang sammen med det kommende ændrede naboskabs- og partnerskabsinstrument indebærer, at den differentierede behandling kun kan blive et værdifuldt og troværdigt instrument, hvis der stilles de samme krav til menneskerettigheder og demokrati i alle naboskabs- og partnerskabslandene; understreger, at EU endnu en gang vil miste sin troværdighed, hvis der skelnes mellem minimumsstandarder, som skal overholdes af de mest problematiske lande, og højere standarder, som skal overholdes af de mest avancerede lande; |
| --- | --- |

26.

understreger imidlertid, at denne tilgang sammen med det kommende ændrede naboskabs- og partnerskabsinstrument indebærer, at den differentierede behandling kun kan blive et værdifuldt og troværdigt instrument, hvis der stilles de samme krav til menneskerettigheder og demokrati i alle naboskabs- og partnerskabslandene; understreger, at EU endnu en gang vil miste sin troværdighed, hvis der skelnes mellem minimumsstandarder, som skal overholdes af de mest problematiske lande, og højere standarder, som skal overholdes af de mest avancerede lande;

| 27. | opfordrer Rådet og udenrigstjenesten til at generalisere anvendelsen af intelligente sanktioner og trusler herom som et instrument i EU's menneskerettighedspolitik over for de mest undertrykkende regimer; er overbevist om, at selektive straffeforanstaltninger som f.eks. indefrysning af aktiver og rejseforbud for højtstående enkeltpersoner kan og bør anvendes på en måde, som ikke hindrer fortsatte diplomatiske forbindelser, bilateral handel, ydelse af EU-bistand og kontakter mellem almindelige borgere; gentager imidlertid, at målrettede sanktioner, hvis de skal fungere som et effektivt afskrækkende middel mod krænkelser af menneskerettighederne, skal anvendes systematisk, konsekvent og med den bredest muligt internationale opbakning |
| --- | --- |

27.

opfordrer Rådet og udenrigstjenesten til at generalisere anvendelsen af intelligente sanktioner og trusler herom som et instrument i EU's menneskerettighedspolitik over for de mest undertrykkende regimer; er overbevist om, at selektive straffeforanstaltninger som f.eks. indefrysning af aktiver og rejseforbud for højtstående enkeltpersoner kan og bør anvendes på en måde, som ikke hindrer fortsatte diplomatiske forbindelser, bilateral handel, ydelse af EU-bistand og kontakter mellem almindelige borgere; gentager imidlertid, at målrettede sanktioner, hvis de skal fungere som et effektivt afskrækkende middel mod krænkelser af menneskerettighederne, skal anvendes systematisk, konsekvent og med den bredest muligt internationale opbakning

| 28. | opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til, når det er nødvendigt, at lægge pres på regeringerne i stater, som er kendt for deres negative menneskerettighedspolitik, for at forbedre menneskerettighedssituationen i disse stater og derigennem fremskynde demokratiseringsprocessen; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til, når det er nødvendigt, at lægge pres på regeringerne i stater, som er kendt for deres negative menneskerettighedspolitik, for at forbedre menneskerettighedssituationen i disse stater og derigennem fremskynde demokratiseringsprocessen;

| 29. | så gerne oprettelsen af et forum bestående af nationale parlamenter og Europa-Parlamentet til drøftelse af udenrigspolitiske spørgsmål, navnlig ømtålelige emner som menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

29.

så gerne oprettelsen af et forum bestående af nationale parlamenter og Europa-Parlamentet til drøftelse af udenrigspolitiske spørgsmål, navnlig ømtålelige emner som menneskerettigheder og demokrati;

Yderligere udvikling af den politiske dimension

| 30. | mener, at der er behov for en altomfattende og sammenhængende tilgang på grundlag af målrettede strategier for udvikling, menneskerettigheder, god regeringsførelse, social integration, fremme af kvinder og mindretal samt religiøs tolerance i EU udenrigspolitik og at det er afgørende som et middel til at forene de to strategier for fremme af demokratiet, det vil sige den udviklingsrelaterede tilgang, der hviler på socioøkonomiske fremskridt for alle og vækst til fordel for de fattige, og den politiske tilgang, der understøtter politisk pluralisme, parlamentarisk demokrati, respekt for loven, menneskerettighederne, grundlæggende rettigheder og et velfungerende civilsamfund; understreger, at en sådan støtte til den politiske dimension i tredjelande skal have form af en pluralistisk støtte til kapacitetsopbygning navnlig for så vidt angår retsvæsenets uafhængighed og uvildighed og mekanismer til sikring af god regeringsførelse, herunder bekæmpelse af korruptionen og en institutionel støtte og ikke en indblanding; understreger den merværdi, som forhenværende medlemmer af Europa-Parlamentet skaber under EU's bestræbelser på at fremme den demokratiske proces; |
| --- | --- |

30.

mener, at der er behov for en altomfattende og sammenhængende tilgang på grundlag af målrettede strategier for udvikling, menneskerettigheder, god regeringsførelse, social integration, fremme af kvinder og mindretal samt religiøs tolerance i EU udenrigspolitik og at det er afgørende som et middel til at forene de to strategier for fremme af demokratiet, det vil sige den udviklingsrelaterede tilgang, der hviler på socioøkonomiske fremskridt for alle og vækst til fordel for de fattige, og den politiske tilgang, der understøtter politisk pluralisme, parlamentarisk demokrati, respekt for loven, menneskerettighederne, grundlæggende rettigheder og et velfungerende civilsamfund; understreger, at en sådan støtte til den politiske dimension i tredjelande skal have form af en pluralistisk støtte til kapacitetsopbygning navnlig for så vidt angår retsvæsenets uafhængighed og uvildighed og mekanismer til sikring af god regeringsførelse, herunder bekæmpelse af korruptionen og en institutionel støtte og ikke en indblanding; understreger den merværdi, som forhenværende medlemmer af Europa-Parlamentet skaber under EU's bestræbelser på at fremme den demokratiske proces;

| 31. | opfordrer til, at menneskerettigheder, demokrati, demokratisk regeringsførelse og respekt for loven i højere grad generaliseres i alle EU's eksterne aktiviteter i overensstemmelse med hidtidige og fremtidige tilsagn, både fra et institutionelt synspunkt og i politiske, geografiske og/eller tematiske instrumenter; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til, at menneskerettigheder, demokrati, demokratisk regeringsførelse og respekt for loven i højere grad generaliseres i alle EU's eksterne aktiviteter i overensstemmelse med hidtidige og fremtidige tilsagn, både fra et institutionelt synspunkt og i politiske, geografiske og/eller tematiske instrumenter;

| 32. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at holde fast på, at humanitær bistand, der ydes under demokratiseringsprocessen, er upolitisk; |
| --- | --- |

32.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at holde fast på, at humanitær bistand, der ydes under demokratiseringsprocessen, er upolitisk;

| 33. | anerkender den indsats, som Unionen har gjort for at støtte visse grupper af aktører, der arbejder for demokratiske reformer, som f.eks. menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier; understreger dog behovet for at styrke den politiske pluralisme for at fremme overgangen til demokrati; opfordrer til en systematisk støtte til nyvalgte parlamenter, hvor valget har været frit og retfærdigt, og navnlig i lande, der befinder sig i en overgangsfase, eller hvortil der har været udsendt en EU-valgobservationsmission; mener, at en sådan støtte ikke blot automatisk skal finansieres af EIDHR men også over geografiske instrumenter; |
| --- | --- |

33.

anerkender den indsats, som Unionen har gjort for at støtte visse grupper af aktører, der arbejder for demokratiske reformer, som f.eks. menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier; understreger dog behovet for at styrke den politiske pluralisme for at fremme overgangen til demokrati; opfordrer til en systematisk støtte til nyvalgte parlamenter, hvor valget har været frit og retfærdigt, og navnlig i lande, der befinder sig i en overgangsfase, eller hvortil der har været udsendt en EU-valgobservationsmission; mener, at en sådan støtte ikke blot automatisk skal finansieres af EIDHR men også over geografiske instrumenter;

| 34. | glæder sig over Kommissionens og den højtstående repræsentants beslutning om at støtte oprettelsen af en europæisk demokratifond som et fleksibelt og sagkyndigt værktøj til støtte for politiske aktører, som arbejder for demokratiske ændringer i ikke-demokratisk lande og lande, som befinder sig i en overgangsposition, navnlig inden for EU's østlige og sydlige naboskabsområde; understreger, at den kommende demokratifond skal supplere EIDHR og andre demokratiseringsværktøjer og allerede eksisterende eksterne finansinstrumenter for så vidt angår målsætninger og finansierings- og forvaltningsbestemmelser; støtter ideen om at decentralisere ejerskabet til EU's politik til støtte for demokratiet ved at bringe demokratiforkæmpere i EU sammen med deres modparter i de pågældende lande; opfordrer udenrigstjenesten, Kommissionen og det kommende polske formandskab til til fastlægge klare grænser mellem den kommende demokratifond og disse instrumenter og rammer; kræver, at Europa-Parlamentet får indsigt i og inddrages i proceduren for oprettelsen og driften af den kommende demokratifond, i fastsættelsen af de generelle årlige målsætninger, prioriteter, forventede resultater og bevillinger, og i gennemførelsen af og tilsynet med aktiviteterne; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens og den højtstående repræsentants beslutning om at støtte oprettelsen af en europæisk demokratifond som et fleksibelt og sagkyndigt værktøj til støtte for politiske aktører, som arbejder for demokratiske ændringer i ikke-demokratisk lande og lande, som befinder sig i en overgangsposition, navnlig inden for EU's østlige og sydlige naboskabsområde; understreger, at den kommende demokratifond skal supplere EIDHR og andre demokratiseringsværktøjer og allerede eksisterende eksterne finansinstrumenter for så vidt angår målsætninger og finansierings- og forvaltningsbestemmelser; støtter ideen om at decentralisere ejerskabet til EU's politik til støtte for demokratiet ved at bringe demokratiforkæmpere i EU sammen med deres modparter i de pågældende lande; opfordrer udenrigstjenesten, Kommissionen og det kommende polske formandskab til til fastlægge klare grænser mellem den kommende demokratifond og disse instrumenter og rammer; kræver, at Europa-Parlamentet får indsigt i og inddrages i proceduren for oprettelsen og driften af den kommende demokratifond, i fastsættelsen af de generelle årlige målsætninger, prioriteter, forventede resultater og bevillinger, og i gennemførelsen af og tilsynet med aktiviteterne;

| 35. | tilskynder bistandsydere til at betragte demokratiopbygning som en politisk og moralsk proces og ikke blot som en teknisk foranstaltning, og til at udvikle deres lokale kendskab til modtagerlandene, således at bistanden effektivt kan indrettes efter de lokale forhold; |
| --- | --- |

35.

tilskynder bistandsydere til at betragte demokratiopbygning som en politisk og moralsk proces og ikke blot som en teknisk foranstaltning, og til at udvikle deres lokale kendskab til modtagerlandene, således at bistanden effektivt kan indrettes efter de lokale forhold;

| 36. | understreger, at en strategi til fremme af demokratiet nødvendigvis må bygge på en dialog med så bredt et udsnit af lokale aktører som muligt, hvis den skal være fuldstændig legitimeret og have rødder i befolkningen; opfordrer Rådet, udenrigstjenesten og Kommissionen til at gennemføre omfattende og dybtgående høringer af alle interesserede parter; |
| --- | --- |

36.

understreger, at en strategi til fremme af demokratiet nødvendigvis må bygge på en dialog med så bredt et udsnit af lokale aktører som muligt, hvis den skal være fuldstændig legitimeret og have rødder i befolkningen; opfordrer Rådet, udenrigstjenesten og Kommissionen til at gennemføre omfattende og dybtgående høringer af alle interesserede parter;

| 37. | glæder sig over den effektive, øjeblikkelige og integrerede indsættelse af stabilitetsinstrumentet i situationer med krise og ustabilitet i tredjelande og dets bidrag til skabelsen af de nødvendige forudsætninger for at gennemføre politikker, der bygger på andre instrumenter, som f.eks. instrumentet for førtiltrædelsesbistand, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, instrumentet for udviklingssamarbejde og instrumentet for økonomisk samarbejde; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over den effektive, øjeblikkelige og integrerede indsættelse af stabilitetsinstrumentet i situationer med krise og ustabilitet i tredjelande og dets bidrag til skabelsen af de nødvendige forudsætninger for at gennemføre politikker, der bygger på andre instrumenter, som f.eks. instrumentet for førtiltrædelsesbistand, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, instrumentet for udviklingssamarbejde og instrumentet for økonomisk samarbejde;

| 38. | understreger betydningen af at beskytte kvinder og pigers rettigheder, herunder deres ret til ligestilling og adgang til uddannelse, for demokratiseringen af et samfund; støtter alle initiativer, støtteforanstaltninger og kapacitetsopbygningstiltag, der indgår i EU's eksterne politik, og som tilsigter at fremme kvindernes deltagelse i beslutningstagningen på alle niveauer både i den offentlige sfære og privatsfæren; understreger, at mænds og kvinders lige deltagelse i alle livets forhold er et afgørende element i demokratiet, og at kvindernes deltagelse i udviklingsprocessen har et grundlæggende og alment accepteret egenværd og er en forudsætning for den samfundsøkonomiske udvikling og god demokratisk regeringsførelse; opfordrer derfor EU-institutionerne til at prioritere ligestillingen i sin politik til fremme af demokratiet; understreger betydningen af at støtte kvinderettighedsforkæmpere og kvindelige parlamentarikere bl.a. ved at udvikle viden om kønsbudgettering opfordrer navnlig EU til at yde økonomisk støtte og støtte til kapacitetsopbygning til kvinderettighedsorganisationer og kvindelige politiske kandidater; støtter mainstreaming og en styrkelse af ligestillingsaspektet i tematiske prioriteter og gennem anvendelse af en inklusiv tilgang i forbindelse med koncept og udvikling af programmer med særlig vægt på bekæmpelse af stereotype kønsroller og alle former for forskelsbehandling af og vold mod kvinder; |
| --- | --- |

38.

understreger betydningen af at beskytte kvinder og pigers rettigheder, herunder deres ret til ligestilling og adgang til uddannelse, for demokratiseringen af et samfund; støtter alle initiativer, støtteforanstaltninger og kapacitetsopbygningstiltag, der indgår i EU's eksterne politik, og som tilsigter at fremme kvindernes deltagelse i beslutningstagningen på alle niveauer både i den offentlige sfære og privatsfæren; understreger, at mænds og kvinders lige deltagelse i alle livets forhold er et afgørende element i demokratiet, og at kvindernes deltagelse i udviklingsprocessen har et grundlæggende og alment accepteret egenværd og er en forudsætning for den samfundsøkonomiske udvikling og god demokratisk regeringsførelse; opfordrer derfor EU-institutionerne til at prioritere ligestillingen i sin politik til fremme af demokratiet; understreger betydningen af at støtte kvinderettighedsforkæmpere og kvindelige parlamentarikere bl.a. ved at udvikle viden om kønsbudgettering opfordrer navnlig EU til at yde økonomisk støtte og støtte til kapacitetsopbygning til kvinderettighedsorganisationer og kvindelige politiske kandidater; støtter mainstreaming og en styrkelse af ligestillingsaspektet i tematiske prioriteter og gennem anvendelse af en inklusiv tilgang i forbindelse med koncept og udvikling af programmer med særlig vægt på bekæmpelse af stereotype kønsroller og alle former for forskelsbehandling af og vold mod kvinder;

| 39. | foreslår, at mandatet for Valgkoordineringsgruppen udvides til også at omfatte støtte til demokratisering, uden at det berører de pågældende udvalgs beføjelser, og opfordrer Kontoret for Fremme af Parlamentarisk Demokrati til at arbejde tæt sammen med Valgkoordineringsgruppen |
| --- | --- |

39.

foreslår, at mandatet for Valgkoordineringsgruppen udvides til også at omfatte støtte til demokratisering, uden at det berører de pågældende udvalgs beføjelser, og opfordrer Kontoret for Fremme af Parlamentarisk Demokrati til at arbejde tæt sammen med Valgkoordineringsgruppen

| 40. | opfordrer udenrigstjenesten og EU's delegationer til at erkende betydningen af at øge bevidstheden hos EU's delegationsmedarbejdere om nødvendigheden af at gøre en indsats for demokratiet og navnlig af at støtte parlamenter; |
| --- | --- |

40.

opfordrer udenrigstjenesten og EU's delegationer til at erkende betydningen af at øge bevidstheden hos EU's delegationsmedarbejdere om nødvendigheden af at gøre en indsats for demokratiet og navnlig af at støtte parlamenter;

| 41. | understreger betydningen af at integrere demokratiseringspolitikker i hele Parlamentets og dets delegationers arbejde; erkender ligeledes betydningen af et verdensomspændende interparlamentarisk samarbejde om demokratiseringspolitikker inden for fora som f.eks. Parlamentarikere for en Global Indsats; |
| --- | --- |

41.

understreger betydningen af at integrere demokratiseringspolitikker i hele Parlamentets og dets delegationers arbejde; erkender ligeledes betydningen af et verdensomspændende interparlamentarisk samarbejde om demokratiseringspolitikker inden for fora som f.eks. Parlamentarikere for en Global Indsats;

| 42. | fremhæver den rolle, der kan spilles af lovlige demokratiske politiske partier, ægte sociale bevægelser og en fri presse til beskyttelse af borgernes interesser ved at føre opsyn med regeringernes åbenhed og ansvarlighed, hvilket sætter staterne i stand til at beskytte menneskerettighederne og fremme den sociale og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

42.

fremhæver den rolle, der kan spilles af lovlige demokratiske politiske partier, ægte sociale bevægelser og en fri presse til beskyttelse af borgernes interesser ved at føre opsyn med regeringernes åbenhed og ansvarlighed, hvilket sætter staterne i stand til at beskytte menneskerettighederne og fremme den sociale og økonomiske udvikling;

| 43. | understreger betydningen af civilsamfundets og parlamenternes demokratiske finanstilsyn i tredjelande og er overbevist om, at enhver direkte budgetstøtte fra EU bør suppleres med en teknisk og politisk styrkelse af de nationale parlamenters tilsynskapacitet; bekræfter, at Unionen aktivt bør informere parlamenterne i tredjelande om indholdet af samarbejdet med Unionen; opfordrer Kontoret for Fremme af Demokrati til aktivt at hjælpe parlamenter med demokratisk finanstilsyn; glæder sig i den forbindelse over optrapningen af samarbejdet med parlamenterne i de østlige partnerskabslande inden for Euronest-Forsamlingen, der afholdt sin konstituerende samling den 3. maj 2011, og har store forventninger til et sådant samarbejde; gør opmærksom på betydningen af dette initiativ fra Europa-Parlamentets side som er vigtigt aspekt i EU's eksterne politik for fremme af demokratiet; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af civilsamfundets og parlamenternes demokratiske finanstilsyn i tredjelande og er overbevist om, at enhver direkte budgetstøtte fra EU bør suppleres med en teknisk og politisk styrkelse af de nationale parlamenters tilsynskapacitet; bekræfter, at Unionen aktivt bør informere parlamenterne i tredjelande om indholdet af samarbejdet med Unionen; opfordrer Kontoret for Fremme af Demokrati til aktivt at hjælpe parlamenter med demokratisk finanstilsyn; glæder sig i den forbindelse over optrapningen af samarbejdet med parlamenterne i de østlige partnerskabslande inden for Euronest-Forsamlingen, der afholdt sin konstituerende samling den 3. maj 2011, og har store forventninger til et sådant samarbejde; gør opmærksom på betydningen af dette initiativ fra Europa-Parlamentets side som er vigtigt aspekt i EU's eksterne politik for fremme af demokratiet;

| 44. | anerkender det arbejde, som Europa-Parlamentets Kontor for Fremme af Parlamentarisk Demokrati har gjort for at bistå og understøtte parlamenter i nye og kommende demokratier og regionale parlamenter; anerkender kontorets bidrag til udvikling af den institutionelle og forvaltningsmæssige kapacitet i parlamenterne i de nye og kommende demokratier og dets samarbejde med UNDP og IPI i den forbindelse; opfordrer kontoret til at arbejde for verdensomspændende enighed om de grundlæggende normer for et parlamentarisk demokrati; |
| --- | --- |

44.

anerkender det arbejde, som Europa-Parlamentets Kontor for Fremme af Parlamentarisk Demokrati har gjort for at bistå og understøtte parlamenter i nye og kommende demokratier og regionale parlamenter; anerkender kontorets bidrag til udvikling af den institutionelle og forvaltningsmæssige kapacitet i parlamenterne i de nye og kommende demokratier og dets samarbejde med UNDP og IPI i den forbindelse; opfordrer kontoret til at arbejde for verdensomspændende enighed om de grundlæggende normer for et parlamentarisk demokrati;

| 45. | anser det for vigtigt, at civilsamfundet i fremtiden direkte bidrager til sikring af god regeringsførelse og dermed tilsynet med gennemførelsen af aftaler; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og Rådet til at oprette en struktureret tilsynsmekanisme i forbindelse med EU's internationale aftaler som inddrager alle elementer af civilsamfundet i tredjelande, herunder ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter i evalueringen af gennemførelsen af aftaler; |
| --- | --- |

45.

anser det for vigtigt, at civilsamfundet i fremtiden direkte bidrager til sikring af god regeringsførelse og dermed tilsynet med gennemførelsen af aftaler; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og Rådet til at oprette en struktureret tilsynsmekanisme i forbindelse med EU's internationale aftaler som inddrager alle elementer af civilsamfundet i tredjelande, herunder ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter i evalueringen af gennemførelsen af aftaler;

| 46. | glæder sig over Unionens afgørelse om at udarbejde landestrategier, når det gælder menneskerettighederne; understreger, at disse også skal omfatte demokratisering, og opfordrer til en hurtig gennemførelse, således at Unionen omgående kan få adgang til en fælles analyse af situationen og behovene i hvert land og en handlingsplan, hvori det angives, hvordan Unionens instrumenter kan anvendes fuldt ud på en supplerende måde; understreger samtidig, at de nye strategier og måden, hvorpå de føres ud i livet, nødvendigvis bør indebære, at den nuværende manglende konsekvens og de dobbeltstandarder, der findes for øjeblikket i EU's eksterne politikker til fremme af menneskerettighederne og demokratiet, fjernes, og at der ikke indføres nye; fremfører, at landestrategidokumenterne skal danne grundlaget for al ekstern politik over for det pågældende land og for anvendelsen af EU-instrumenterne; opfordrer til, at de forelægges Parlamentet; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over Unionens afgørelse om at udarbejde landestrategier, når det gælder menneskerettighederne; understreger, at disse også skal omfatte demokratisering, og opfordrer til en hurtig gennemførelse, således at Unionen omgående kan få adgang til en fælles analyse af situationen og behovene i hvert land og en handlingsplan, hvori det angives, hvordan Unionens instrumenter kan anvendes fuldt ud på en supplerende måde; understreger samtidig, at de nye strategier og måden, hvorpå de føres ud i livet, nødvendigvis bør indebære, at den nuværende manglende konsekvens og de dobbeltstandarder, der findes for øjeblikket i EU's eksterne politikker til fremme af menneskerettighederne og demokratiet, fjernes, og at der ikke indføres nye; fremfører, at landestrategidokumenterne skal danne grundlaget for al ekstern politik over for det pågældende land og for anvendelsen af EU-instrumenterne; opfordrer til, at de forelægges Parlamentet;

| 47. | opfordrer EU til at knytte fremtidige finansielle tilsagn sammen med fremskridt i tredjelande med hensyn til gennemførelsen af menneskerettighedsstrategier og virkelige demokratiske fremskridt; |
| --- | --- |

47.

opfordrer EU til at knytte fremtidige finansielle tilsagn sammen med fremskridt i tredjelande med hensyn til gennemførelsen af menneskerettighedsstrategier og virkelige demokratiske fremskridt;

| 48. | understreger vigtigheden af at etablere et nært samarbejde med andre aktører på verdensplan som f.eks. Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga, for at fremme de demokratiske principper mere effektivt; opfordrer EU til aktivt at arbejde på etableringen af sådanne koalitioner navnlig sammen med USA inden for rammerne af EU's og USA's fælles bestræbelser på bedre at samordne deres udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

48.

understreger vigtigheden af at etablere et nært samarbejde med andre aktører på verdensplan som f.eks. Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga, for at fremme de demokratiske principper mere effektivt; opfordrer EU til aktivt at arbejde på etableringen af sådanne koalitioner navnlig sammen med USA inden for rammerne af EU's og USA's fælles bestræbelser på bedre at samordne deres udviklingspolitikker;

| 49. | glæder sig over oprettelsen af et direktorat for menneskerettigheder og demokrati i udenrigstjenesten og opfordrer Kommissionens næstformand/den højtstående repræsentant til at sikre, at EU's eksterne repræsentationer har en kontaktperson vedrørende spørgsmål om menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over oprettelsen af et direktorat for menneskerettigheder og demokrati i udenrigstjenesten og opfordrer Kommissionens næstformand/den højtstående repræsentant til at sikre, at EU's eksterne repræsentationer har en kontaktperson vedrørende spørgsmål om menneskerettigheder og demokrati;

| 50. | fremmer kvinders rolle som fredsmæglere i forbindelse med forebyggelse og løsning af konflikter og tilstræber deres aktive inddragelse til gavn for samfundet; |
| --- | --- |

50.

fremmer kvinders rolle som fredsmæglere i forbindelse med forebyggelse og løsning af konflikter og tilstræber deres aktive inddragelse til gavn for samfundet;

| 51. | støtter regionalprogrammer til beskyttelse af de mest sårbare personer, navnlig programmer for børn, kvinder og ældre; |
| --- | --- |

51.

støtter regionalprogrammer til beskyttelse af de mest sårbare personer, navnlig programmer for børn, kvinder og ældre;

| 52. | er overbevist om, at det at styrke enkeltpersoner, især kvinder, og civilsamfundet, gennem uddannelse, erhvervsuddannelse og bevidstgørelse, mens der skabes et effektivt forsvar for alle menneskerettigheder, herunder sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder, er et vigtigt supplement til udarbejdelsen og gennemførelsen af alle politikker og programmer for demokratisering, som bør sikres gennem de nødvendige midler; |
| --- | --- |

52.

er overbevist om, at det at styrke enkeltpersoner, især kvinder, og civilsamfundet, gennem uddannelse, erhvervsuddannelse og bevidstgørelse, mens der skabes et effektivt forsvar for alle menneskerettigheder, herunder sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder, er et vigtigt supplement til udarbejdelsen og gennemførelsen af alle politikker og programmer for demokratisering, som bør sikres gennem de nødvendige midler;

| 53. | opfordrer Rådet og Kommissionen til, at der udarbejdes en politisk strategi i forbindelse med EU's valgobservationsmissioner, navnlig ved forelæggelse af det politiske projekt, som hver mission indgår i; kræver, at der to år efter hver mission under den årlige drøftelse i Europa-Parlamentet om menneskerettighederne med den højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen gøres status over, hvilke demokratiske fremskridt der er sket, og hvilke punkter der fortsat skal styrkes; bekræfter det positive bidrag, som forhenværende parlamentsmedlemmer kan yde ved at stille deres evner og erfaringer til rådighed for valgobservationsmissioner og opfølgning; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Rådet og Kommissionen til, at der udarbejdes en politisk strategi i forbindelse med EU's valgobservationsmissioner, navnlig ved forelæggelse af det politiske projekt, som hver mission indgår i; kræver, at der to år efter hver mission under den årlige drøftelse i Europa-Parlamentet om menneskerettighederne med den højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen gøres status over, hvilke demokratiske fremskridt der er sket, og hvilke punkter der fortsat skal styrkes; bekræfter det positive bidrag, som forhenværende parlamentsmedlemmer kan yde ved at stille deres evner og erfaringer til rådighed for valgobservationsmissioner og opfølgning;

| 54. | understreger navnlig på grund af de begrænsede bevillinger betydningen af at udvælge de prioriterede lande med henblik på valgobservationsmissioner på grundlag af den reelle virkning, som en mission kan få med hensyn til at fremme en virkelig langsigtet demokratisering; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at følge en meget selektiv strategi i forbindelse med udvælgelsen af disse lande; minder om, at valgkoordineringsgruppen, der høres om det årlige program for Unionens valgobservationsmissioner, har fastsat klare kriterier i denne henseende; opfordrer til øget kontrol med overholdelsen af metodologien og reglerne, der er fastsat på international plan, navnlig vedrørende uafhængigheden og effektiviteten af missionerne; |
| --- | --- |

54.

understreger navnlig på grund af de begrænsede bevillinger betydningen af at udvælge de prioriterede lande med henblik på valgobservationsmissioner på grundlag af den reelle virkning, som en mission kan få med hensyn til at fremme en virkelig langsigtet demokratisering; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at følge en meget selektiv strategi i forbindelse med udvælgelsen af disse lande; minder om, at valgkoordineringsgruppen, der høres om det årlige program for Unionens valgobservationsmissioner, har fastsat klare kriterier i denne henseende; opfordrer til øget kontrol med overholdelsen af metodologien og reglerne, der er fastsat på international plan, navnlig vedrørende uafhængigheden og effektiviteten af missionerne;

| 55. | understreger betydningen af, at der ved afslutningen af hver valgobservationsmission udarbejdes henstillinger, der er realistiske og kan virkeliggøres; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at følge sådanne konklusioner og Kommissionen, udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på at understøtte gennemførelsen af disse henstillinger inden for samarbejdspolitikken; understreger betydningen af et hensigtsmæssigt tilsyn med gennemførelsen af sådanne henstillinger; kræver, at omdelingen af og tilsynet med disse henstillinger overdrages til EU-delegationerne, og at de får de nødvendige ressourcer; understreger behovet for et tæt samarbejde med signatarstaterne til erklæringen om principperne for international valgobservation for at styrke effektiviteten af den verdensomspændende valgindsats; |
| --- | --- |

55.

understreger betydningen af, at der ved afslutningen af hver valgobservationsmission udarbejdes henstillinger, der er realistiske og kan virkeliggøres; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at følge sådanne konklusioner og Kommissionen, udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på at understøtte gennemførelsen af disse henstillinger inden for samarbejdspolitikken; understreger betydningen af et hensigtsmæssigt tilsyn med gennemførelsen af sådanne henstillinger; kræver, at omdelingen af og tilsynet med disse henstillinger overdrages til EU-delegationerne, og at de får de nødvendige ressourcer; understreger behovet for et tæt samarbejde med signatarstaterne til erklæringen om principperne for international valgobservation for at styrke effektiviteten af den verdensomspændende valgindsats;

| 56. | mener, at Europa-Parlaments stående delegationer og fælles parlamentariske forsamlinger bør spille en væsentlig større rolle i opfølgningen af henstillingerne fra valgobservationsmissioner og analysere fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

56.

mener, at Europa-Parlaments stående delegationer og fælles parlamentariske forsamlinger bør spille en væsentlig større rolle i opfølgningen af henstillingerne fra valgobservationsmissioner og analysere fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati;

| 57. | understreger betydningen af en politisk støtte, som ikke blot koncentreres omkring perioden umiddelbar før og efter et valg men som er kontinuerlig; udtrykker i den forbindelse sin anerkendelse af de arbejde, som udføres af de politiske fonde; |
| --- | --- |

57.

understreger betydningen af en politisk støtte, som ikke blot koncentreres omkring perioden umiddelbar før og efter et valg men som er kontinuerlig; udtrykker i den forbindelse sin anerkendelse af de arbejde, som udføres af de politiske fonde;

| 58. | understreger, at regeringer skal gøres ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne, for dårlig regeringsførelse, korruption og tyveri af nationale ressourcer, som skulle anvendes til fordel for hele samfundet; opfordrer på denne baggrund Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at fremme god regeringsførelse og bekæmpe straffrihed bl.a. ved at kræve, at tredjelande i fuld udstrækning samarbejder med den Internationale strafferetsdomstol og kræve overholdelse af Rom-vedtægten i nye aftaler; |
| --- | --- |

58.

understreger, at regeringer skal gøres ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne, for dårlig regeringsførelse, korruption og tyveri af nationale ressourcer, som skulle anvendes til fordel for hele samfundet; opfordrer på denne baggrund Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at fremme god regeringsførelse og bekæmpe straffrihed bl.a. ved at kræve, at tredjelande i fuld udstrækning samarbejder med den Internationale strafferetsdomstol og kræve overholdelse af Rom-vedtægten i nye aftaler;

| 59. | opfordrer de relevante EU-institutioner til at opretholde og styrke EIDHR og til at forbedre og strømline de eksisterende instrumenter og rammer, som har til formål at fremme demokratiet i tredjelande; |
| --- | --- |

59.

opfordrer de relevante EU-institutioner til at opretholde og styrke EIDHR og til at forbedre og strømline de eksisterende instrumenter og rammer, som har til formål at fremme demokratiet i tredjelande;

Styrkelse af civilsamfundet

| 60. | understreger nødvendigheden af en decentraliseret tilgang, som skal supplere den politiske dimension og som nedre vil være i stand til at tage hensyn til dagligdagens problemer i de pågældende lande ved at støtte både lokale og regionale organisationer som bidrager til at konsolidere demokratiet ved at skabe rammerne for en dialog og udveksling af god praksis ikke blot med Unionen, men også med andre lande i samme region; |
| --- | --- |

60.

understreger nødvendigheden af en decentraliseret tilgang, som skal supplere den politiske dimension og som nedre vil være i stand til at tage hensyn til dagligdagens problemer i de pågældende lande ved at støtte både lokale og regionale organisationer som bidrager til at konsolidere demokratiet ved at skabe rammerne for en dialog og udveksling af god praksis ikke blot med Unionen, men også med andre lande i samme region;

| 61. | foreslår, at der udvikles en mere åben og dynamisk politik for støtte til de bevægelser i samfundet, som driver udviklingen fremad, og til dem, som tilskynder til borgernes medvirken; foreslår at civilsamfundets indflydelse fremmes ved hjælp af særlige programmer og ved at medtage dette forslag i de eksisterende programmer; |
| --- | --- |

61.

foreslår, at der udvikles en mere åben og dynamisk politik for støtte til de bevægelser i samfundet, som driver udviklingen fremad, og til dem, som tilskynder til borgernes medvirken; foreslår at civilsamfundets indflydelse fremmes ved hjælp af særlige programmer og ved at medtage dette forslag i de eksisterende programmer;

| 62. | understreger behovet for at styrke civilsamfundets muligheder gennem uddannelse og bevidstgørelse og for fremme dets deltagelse i de politiske processer; fremhæver, at et tæt partnerskab mellem den offentlige og den private sektor og styrkelse af kontrolinstitutioner som f.eks. de nationale parlamenter er centrale med hensyn til at fremme demokratiet; |
| --- | --- |

62.

understreger behovet for at styrke civilsamfundets muligheder gennem uddannelse og bevidstgørelse og for fremme dets deltagelse i de politiske processer; fremhæver, at et tæt partnerskab mellem den offentlige og den private sektor og styrkelse af kontrolinstitutioner som f.eks. de nationale parlamenter er centrale med hensyn til at fremme demokratiet;

| 63. | opfordrer til, at der ydes målrettet støtte til ikke-ekstremistiske sociale bevægelser, reelt uafhængige medier og politiske partier, der arbejder for demokrati i autoritære stater og nye demokratier, for at fremme borgerdeltagelse, støtte bæredygtige flerpartisystemer og styrke menneskerettighederne; mener, at Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder bør spille en central rolle i denne forbindelse; |
| --- | --- |

63.

opfordrer til, at der ydes målrettet støtte til ikke-ekstremistiske sociale bevægelser, reelt uafhængige medier og politiske partier, der arbejder for demokrati i autoritære stater og nye demokratier, for at fremme borgerdeltagelse, støtte bæredygtige flerpartisystemer og styrke menneskerettighederne; mener, at Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder bør spille en central rolle i denne forbindelse;

| 64. | opfordrer til, at der ydes støtte for at sikre, at alle interesserede parter deltager i et lands udvikling og opfordrer alle samfundsgrupper til at deltage i opbygningen af demokratiet; erkender den afgørende rolle, som Ngo'er og andre ikke-statslige aktører spiller i forbindelse med fremme af demokrati, social retfærdighed og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til, at der ydes støtte for at sikre, at alle interesserede parter deltager i et lands udvikling og opfordrer alle samfundsgrupper til at deltage i opbygningen af demokratiet; erkender den afgørende rolle, som Ngo'er og andre ikke-statslige aktører spiller i forbindelse med fremme af demokrati, social retfærdighed og respekt for menneskerettighederne;

| 65. | støtter den veletablerede praksis med at søge efter innovative måder, hvorpå civilsamfundet, de politiske partier, medierne og andre ikke-statslige politiske aktører i EU's dialog med tredjelande; bekræfter sin støtte til frihed for og beskyttelse og fremme af medierne, til mindskelse af den digitale kløft og til at lette adgangen til internettet; |
| --- | --- |

65.

støtter den veletablerede praksis med at søge efter innovative måder, hvorpå civilsamfundet, de politiske partier, medierne og andre ikke-statslige politiske aktører i EU's dialog med tredjelande; bekræfter sin støtte til frihed for og beskyttelse og fremme af medierne, til mindskelse af den digitale kløft og til at lette adgangen til internettet;

| 66. | støtter finansiering af civilsamfundet gennem EIDHR og uddelingen af midler til lokale projekter gennem NOG'er; foreslår, at der gradvist afsættes flere bevillinger, hvis der i et land er ved at være et velfungerende civilsamfund og demokrati; |
| --- | --- |

66.

støtter finansiering af civilsamfundet gennem EIDHR og uddelingen af midler til lokale projekter gennem NOG'er; foreslår, at der gradvist afsættes flere bevillinger, hvis der i et land er ved at være et velfungerende civilsamfund og demokrati;

| 67. | understreger, at adgang til information og uafhængige medier er af afgørende betydning for udviklingen af et offentligt krav om demokratiske reformer og opfordrer derfor til mere støtte til fremme at "gamle" og "nye" medier, til beskyttelse af uafhængige journalister, til at mindske den digitale kløft og til at lette internetadgang; |
| --- | --- |

67.

understreger, at adgang til information og uafhængige medier er af afgørende betydning for udviklingen af et offentligt krav om demokratiske reformer og opfordrer derfor til mere støtte til fremme at "gamle" og "nye" medier, til beskyttelse af uafhængige journalister, til at mindske den digitale kløft og til at lette internetadgang;

| 68. | glæder sig over EU-medlemsstaternes indsats for at støtte demokratiseringen i verden som f.eks. programmet for samarbejd mellem ombudsmænd fra de østlige partnerskabslande 2009-2013, som blev etableret af de franske og polske ombundmænd med henblik på at forbedre mulighederne for ombudsmandskontorerne, regeringsorganers og ikke-statslige organisationer i de østlige partnerskabslande for at beskyttelse individuelle rettigheder og opbygge demokratiske samfund på grundlag af respekt for loven; understreger, at det er nødvendigt, at en sådan indsats samordnes inden for EU og at EU-institutionerne trækker på erfaringerne herfra; |
| --- | --- |

68.

glæder sig over EU-medlemsstaternes indsats for at støtte demokratiseringen i verden som f.eks. programmet for samarbejd mellem ombudsmænd fra de østlige partnerskabslande 2009-2013, som blev etableret af de franske og polske ombundmænd med henblik på at forbedre mulighederne for ombudsmandskontorerne, regeringsorganers og ikke-statslige organisationer i de østlige partnerskabslande for at beskyttelse individuelle rettigheder og opbygge demokratiske samfund på grundlag af respekt for loven; understreger, at det er nødvendigt, at en sådan indsats samordnes inden for EU og at EU-institutionerne trækker på erfaringerne herfra;

| 69. | bekræfter EU's vilje til at bekæmpe menneskehandel og opfordrer Kommissionen til særlig at have opmærksomheden rettet mod lande, som er i gang med demokratiseringsprocessen, da deres befolkninger et særlig sårbare over for menneskehandel; tilskynder til et tæt samarbejde mellem DG DEVCO, DG ENLAR, DG HOME og EU's samordningsenhed for bekæmpelsen af menneskehandel i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

69.

bekræfter EU's vilje til at bekæmpe menneskehandel og opfordrer Kommissionen til særlig at have opmærksomheden rettet mod lande, som er i gang med demokratiseringsprocessen, da deres befolkninger et særlig sårbare over for menneskehandel; tilskynder til et tæt samarbejde mellem DG DEVCO, DG ENLAR, DG HOME og EU's samordningsenhed for bekæmpelsen af menneskehandel i denne sammenhæng;

| 70. | erkender nødvendigheden af et samarbejde mellem EU og Europarådet om demokratisering omkring i verden; glæder sig over indledningen af fælles programmer med deltagelse af EU og Europarådet til støtte for demokratisering, god regeringsførelse og stabilitet i de østlige partnerskabslande; |
| --- | --- |

70.

erkender nødvendigheden af et samarbejde mellem EU og Europarådet om demokratisering omkring i verden; glæder sig over indledningen af fælles programmer med deltagelse af EU og Europarådet til støtte for demokratisering, god regeringsførelse og stabilitet i de østlige partnerskabslande;

*

* *

| 71. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

71.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  A/RES/55/96.

(2)  A/RES/59/201.

(3)  EFT C 320 af 28.10.1996, s. 261.

(4)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 107.

(5)  EUT C 343 af 5.12.2001, s. 270.

(6)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 147.

(7)  EUT C 271 E af 12.11.2009, s. 31.

(8)  EUT C 265 E af 30.9.2010, s. 3.

(9)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 34.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0327.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0446.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0434.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0082.

(15)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0121,

(16)  A/HRC/17/31, 2011.

(17)  A/RES/55/96 og A/RES/59/201.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/180

---

Torsdag den 7. juli 2011Forberedelse af valget til den russiske Duma i december

P7_TA(2011)0335

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om forberedelserne til valget til den russiske Statsduma i december

2013/C 33 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Den Russiske Føderation, som trådte i kraft i 1997 og er blevet forlænget, indtil den kan erstattes af en ny aftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Den Russiske Føderation, som trådte i kraft i 1997 og er blevet forlænget, indtil den kan erstattes af en ny aftale,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om en ny omfattende rammeaftale for forbindelserne mellem EU og Rusland og til partnerskabet for modernisering, der blev indledt i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om en ny omfattende rammeaftale for forbindelserne mellem EU og Rusland og til partnerskabet for modernisering, der blev indledt i 2010,

| — | der henviser til sine tidligere betænkninger og beslutninger om Rusland og om forbindelserne mellem EU og Rusland, navnlig beslutningerne af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland (1), af 17. februar 2011 om retsstatsprincippet i Rusland (2), af 17. juni 2010 om resultaterne af topmødet EU-Rusland (3), af 12. november 2009 om forberedelserne forud for topmødet mellem EU og Rusland i Stockholm den 18. november 2009 (4), og sine beslutninger af 17. september 2009 om drab på menneskerettighedsforkæmpere i Rusland (5) og om energisikkerhedens eksterne aspekter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere betænkninger og beslutninger om Rusland og om forbindelserne mellem EU og Rusland, navnlig beslutningerne af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland (1), af 17. februar 2011 om retsstatsprincippet i Rusland (2), af 17. juni 2010 om resultaterne af topmødet EU-Rusland (3), af 12. november 2009 om forberedelserne forud for topmødet mellem EU og Rusland i Stockholm den 18. november 2009 (4), og sine beslutninger af 17. september 2009 om drab på menneskerettighedsforkæmpere i Rusland (5) og om energisikkerhedens eksterne aspekter (6),

| — | der henviser til konsultationerne om menneskerettigheder mellem EU og Rusland og navnlig det seneste møde herom den 4. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konsultationerne om menneskerettigheder mellem EU og Rusland og navnlig det seneste møde herom den 4. maj 2011,

| — | der henviser til det russiske justitsministeriums afgørelse af 22. juni 2011 om at afvise ansøgningen om officiel registrering af Partiet for Folkets Frihed (PARNAS) og til tidligere tilsvarende tilfælde, der vil gøre det umuligt for disse partier at deltage i valget, |
| --- | --- |

—

der henviser til det russiske justitsministeriums afgørelse af 22. juni 2011 om at afvise ansøgningen om officiel registrering af Partiet for Folkets Frihed (PARNAS) og til tidligere tilsvarende tilfælde, der vil gøre det umuligt for disse partier at deltage i valget,

| — | der henviser til erklæringen af 22. juni 2011 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Catherine Ashton, om registrering af partier i Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 22. juni 2011 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Catherine Ashton, om registrering af partier i Rusland,

| — | der henviser til forpligtelsen til at opretholde demokratiske principper, som er en følge af Ruslands medlemskab af Europarådet og landets undertegnelse af den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til forpligtelsen til at opretholde demokratiske principper, som er en følge af Ruslands medlemskab af Europarådet og landets undertegnelse af den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til resultatet af topmødet mellem EU og Rusland i Nisjnij Novgorod den 9.-10. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af topmødet mellem EU og Rusland i Nisjnij Novgorod den 9.-10. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at politisk pluralisme er en hjørnesten i et demokrati og et moderne samfund og en kilde til politisk legitimitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at politisk pluralisme er en hjørnesten i et demokrati og et moderne samfund og en kilde til politisk legitimitet,

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 12. april 2011 kritiserede de besværlige procedurer for registrering af politiske partier i Rusland, som ikke er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 12. april 2011 kritiserede de besværlige procedurer for registrering af politiske partier i Rusland, som ikke er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention,

| C. | der henviser til, at ODIHR-observatører besøgte Rusland i forbindelse med parlamentsvalget i 2003 og anbefalede, at en OSCE-mission skulle starte sit arbejde seks uger inden valget og bestå af 60 langtids- og 400 korttidsobservatører, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ODIHR-observatører besøgte Rusland i forbindelse med parlamentsvalget i 2003 og anbefalede, at en OSCE-mission skulle starte sit arbejde seks uger inden valget og bestå af 60 langtids- og 400 korttidsobservatører,

| D. | der henviser til, at udviklingen i Den Russiske Føderation fortsat vækker bekymring, hvad angår respekt for og beskyttelse af menneskerettigheder og overholdelse af fælles demokratiske principper, regler og procedurer; der henviser til, at Den Russiske Føderation er fuldt medlem af Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og FN og derfor har forpligtet sig til at respektere de demokratiske principper og menneskerettigheder, som fremmes af disse organisationer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udviklingen i Den Russiske Føderation fortsat vækker bekymring, hvad angår respekt for og beskyttelse af menneskerettigheder og overholdelse af fælles demokratiske principper, regler og procedurer; der henviser til, at Den Russiske Føderation er fuldt medlem af Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og FN og derfor har forpligtet sig til at respektere de demokratiske principper og menneskerettigheder, som fremmes af disse organisationer,

| 1. | bekræfter sin overbevisning om, at Rusland fortsat er en af Den Europæiske Unions vigtigste partnere for opbygningen af et strategisk samarbejde, og at EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser med Rusland, men også en målsætning om tæt samarbejde inden for det fælles naboområde og på verdensplan; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin overbevisning om, at Rusland fortsat er en af Den Europæiske Unions vigtigste partnere for opbygningen af et strategisk samarbejde, og at EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser med Rusland, men også en målsætning om tæt samarbejde inden for det fælles naboområde og på verdensplan;

| 2. | bekræfter på ny sin beslutning af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland i Nisjnij Novgorod; |
| --- | --- |

2.

bekræfter på ny sin beslutning af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland i Nisjnij Novgorod;

| 3. | beklager de russiske myndigheders beslutning om at afvise registreringen af Partiet for Folkets Frihed (PARNAS) til det kommende valg til Dumaen i december 2011; opfordrer de russiske myndigheder til at sikre frie og retfærdige valg og ophæve alle afgørelser og regler, som er i modstrid med dette princip; |
| --- | --- |

3.

beklager de russiske myndigheders beslutning om at afvise registreringen af Partiet for Folkets Frihed (PARNAS) til det kommende valg til Dumaen i december 2011; opfordrer de russiske myndigheder til at sikre frie og retfærdige valg og ophæve alle afgørelser og regler, som er i modstrid med dette princip;

| 4. | giver endnu en gang udtryk for sin bekymring over de vanskeligheder, som politiske partier er stillet over for i forbindelse med registrering til valg, og som faktisk begrænser den politiske konkurrence i Rusland, reducerer de valgmuligheder, der er til rådighed for landets vælgere, og viser, at der stadig er reelle hindringer for politisk pluralisme i landet; |
| --- | --- |

4.

giver endnu en gang udtryk for sin bekymring over de vanskeligheder, som politiske partier er stillet over for i forbindelse med registrering til valg, og som faktisk begrænser den politiske konkurrence i Rusland, reducerer de valgmuligheder, der er til rådighed for landets vælgere, og viser, at der stadig er reelle hindringer for politisk pluralisme i landet;

| 5. | understreger, at valget til Statsdumaen bør baseres på de valgstandarder, Europarådet og OSCE har udarbejdet; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at give OSCE/Europarådet tilladelse til at udsende en langsigtet valgobservationsmission og samarbejde med den fra den indledende fase og opfordrer Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen til at insistere på, at der oprettes en mission til dette formål; kræver, at den nævnte observationsmission arbejder tæt sammen med civilsamfundet og overvågningsgrupper; |
| --- | --- |

5.

understreger, at valget til Statsdumaen bør baseres på de valgstandarder, Europarådet og OSCE har udarbejdet; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at give OSCE/Europarådet tilladelse til at udsende en langsigtet valgobservationsmission og samarbejde med den fra den indledende fase og opfordrer Unionens højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen til at insistere på, at der oprettes en mission til dette formål; kræver, at den nævnte observationsmission arbejder tæt sammen med civilsamfundet og overvågningsgrupper;

| 6. | beklager, at der den 5. juli 2011 blev udstedt et rejseforbud på seks måneder mod Boris Nemtsov og kræver, at det straks ophæves; |
| --- | --- |

6.

beklager, at der den 5. juli 2011 blev udstedt et rejseforbud på seks måneder mod Boris Nemtsov og kræver, at det straks ophæves;

| 7. | er bekymret over udkastet til et lovforslag, der skal behandles i Dumaen, og som vil gøre det muligt for russiske domstole at tilsidesætte Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser på nogle områder, og mener, at dette initiativ er i modstrid med de grundlæggende principper i den europæiske menneskerettighedskonvention; glæder sig over Dumaens nylige beslutning om ikke at behandle dette udkast til lovforslag inden for den nærmeste fremtid og håber på en endelig beslutning fra Dumaens side om helt at opgive dette initiativ; |
| --- | --- |

7.

er bekymret over udkastet til et lovforslag, der skal behandles i Dumaen, og som vil gøre det muligt for russiske domstole at tilsidesætte Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser på nogle områder, og mener, at dette initiativ er i modstrid med de grundlæggende principper i den europæiske menneskerettighedskonvention; glæder sig over Dumaens nylige beslutning om ikke at behandle dette udkast til lovforslag inden for den nærmeste fremtid og håber på en endelig beslutning fra Dumaens side om helt at opgive dette initiativ;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, OSCE, Europarådet og Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, OSCE, Europarådet og Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0268.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0066.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0234.

(4)  EUT C 271 E af 7.10.2010, s. 2.

(5)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 27.

(6)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 23.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/182 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/182

---

Torsdag den 7. juli 2011Ændringer af Schengen

P7_TA(2011)0336

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om ændring af Schengenreglerne

2013/C 33 E/19

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 3, 18, 20, 21, 67, 77 og 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 3, 18, 20, 21, 67, 77 og 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 45 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 45 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Schengenaftalen af 14. juni 1985, |
| --- | --- |

—

der henviser til Schengenaftalen af 14. juni 1985,

| — | der henviser til konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen af 19. juni 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen af 19. juni 1990,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (2),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en evalueringsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne (KOM(2010)0624), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en evalueringsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne (KOM(2010)0624),

| — | der henviser til udkast til betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en evalueringsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne (PE460.834), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en evalueringsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne (PE460.834),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. april 2009 om anvendelsen af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. april 2009 om anvendelsen af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om migration af 4. maj 2011 (KOM(2011)0248), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om migration af 4. maj 2011 (KOM(2011)0248),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets (retlige og indre anliggender) møde den 9. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets (retlige og indre anliggender) møde den 9. juni 2011,

| — | der henviser til konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd den 24. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd den 24. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at etableringen af Schengenområdet og integreringen af Schengenreglerne i EU's regelsæt er en af de største landvindinger i forbindelse med den europæiske integrationsproces, kendetegnet ved afskaffelse af personkontrollen ved de indre grænser og ved fri bevægelighed uden fortilfælde for en befolkning på over 400 millioner mennesker inden for et område på 4 312 099 km2, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at etableringen af Schengenområdet og integreringen af Schengenreglerne i EU's regelsæt er en af de største landvindinger i forbindelse med den europæiske integrationsproces, kendetegnet ved afskaffelse af personkontrollen ved de indre grænser og ved fri bevægelighed uden fortilfælde for en befolkning på over 400 millioner mennesker inden for et område på 4 312 099 km2,

| B. | der henviser til, at fri bevægelighed er blevet en af grundpillerne i unionsborgerskabet og en af hjørnestenene i EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der værner om retten til at færdes og opholde sig frit på alle medlemsstaters område med de samme rettigheder og garantier, og den samme beskyttelse, herunder forbuddet mod enhver form for forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fri bevægelighed er blevet en af grundpillerne i unionsborgerskabet og en af hjørnestenene i EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der værner om retten til at færdes og opholde sig frit på alle medlemsstaters område med de samme rettigheder og garantier, og den samme beskyttelse, herunder forbuddet mod enhver form for forskelsbehandling på grundlag af nationalitet,

| C. | der henviser til, at ifølge Schengengrænsekodeksen og artikel 45 i EU's charter om grundlæggende rettigheder kan fri bevægelighed i EU på specifikke betingelser udvides til også at omfatte tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold på en medlemsstats område, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ifølge Schengengrænsekodeksen og artikel 45 i EU's charter om grundlæggende rettigheder kan fri bevægelighed i EU på specifikke betingelser udvides til også at omfatte tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold på en medlemsstats område,

Seneste udvikling

| D. | der henviser til, at der navnlig i det seneste år har været en massiv tilstrømning af mennesker fra flere nordafrikanske lande; der henviser til, at Schengensystemet på det seneste har været udsat for pres, idet nogle medlemsstater overvejer at genindføre national grænsekontrol som følge af den pludselige tilstrømning af migranter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der navnlig i det seneste år har været en massiv tilstrømning af mennesker fra flere nordafrikanske lande; der henviser til, at Schengensystemet på det seneste har været udsat for pres, idet nogle medlemsstater overvejer at genindføre national grænsekontrol som følge af den pludselige tilstrømning af migranter,

| E. | der henviser til, at Kommissionen den 4. maj 2011 forelagde en række initiativer med henblik på en mere struktureret tilgang til migration, især på baggrund af den seneste udvikling i Middelhavsområdet, herunder et forslag om Schengen; der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner fra den 23.-24. juni 2011 anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag om en "sikkerhedsmekanisme", så der kan reageres på "ekstraordinære omstændigheder", hvor Schengensamarbejdet er truet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen den 4. maj 2011 forelagde en række initiativer med henblik på en mere struktureret tilgang til migration, især på baggrund af den seneste udvikling i Middelhavsområdet, herunder et forslag om Schengen; der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner fra den 23.-24. juni 2011 anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag om en "sikkerhedsmekanisme", så der kan reageres på "ekstraordinære omstændigheder", hvor Schengensamarbejdet er truet,

Schengen-grænsekodeks/migrationspolitik

| F. | der henviser til, at Schengenreglerne, som indeholder betingelserne for personers grænsepassage inden for EU, er defineret i Schengen-grænsekodeksen, hvis artikel 23 og 26 fastsætter foranstaltninger og procedurer for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, men der henviser til, at denne kontrol på grund af sin ensidige karakter ikke giver EU’s kollektive interesser forrang, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Schengenreglerne, som indeholder betingelserne for personers grænsepassage inden for EU, er defineret i Schengen-grænsekodeksen, hvis artikel 23 og 26 fastsætter foranstaltninger og procedurer for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, men der henviser til, at denne kontrol på grund af sin ensidige karakter ikke giver EU’s kollektive interesser forrang,

| G. | der henviser til, at der med oprettelsen af Schengen-området blev fastlagt en fælles ydre grænse, som EU’s medlemsstater i henhold til artikel 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har et fælles ansvar for at forvalte; der henviser til, at EU endnu ikke fuldstændigt har opfyldt dette krav, selv om det har søgt at indføre effektiv kontrol og etablere et samarbejde mellem toldvæsen, politi og retslige myndigheder med henblik på at udvikle en fælles indvandrings-, asyl- og visumpolitik og etablere anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) og visuminformationssystemet (VIS), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der med oprettelsen af Schengen-området blev fastlagt en fælles ydre grænse, som EU’s medlemsstater i henhold til artikel 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har et fælles ansvar for at forvalte; der henviser til, at EU endnu ikke fuldstændigt har opfyldt dette krav, selv om det har søgt at indføre effektiv kontrol og etablere et samarbejde mellem toldvæsen, politi og retslige myndigheder med henblik på at udvikle en fælles indvandrings-, asyl- og visumpolitik og etablere anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) og visuminformationssystemet (VIS),

Evalueringsmekanisme

| H. | der henviser til, at afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser kræver, at medlemsstaterne har fuld tillid til hinanden med hensyn til deres evne til fuldt ud at gennemføre de ledsageforanstaltninger, der giver mulighed for at ophæve denne kontrol; der henviser til, at Schengen-områdets sikkerhed afhænger af, hvor strengt og effektivt de enkelte medlemsstater varetager kontrollen af deres ydre grænser, og af kvaliteten og hastigheden af informationsudvekslingen gennem SIS; der henviser til, at hvis blot et af disse elementer ikke fungerer korrekt, sættes sikkerheden i hele EU på spil, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser kræver, at medlemsstaterne har fuld tillid til hinanden med hensyn til deres evne til fuldt ud at gennemføre de ledsageforanstaltninger, der giver mulighed for at ophæve denne kontrol; der henviser til, at Schengen-områdets sikkerhed afhænger af, hvor strengt og effektivt de enkelte medlemsstater varetager kontrollen af deres ydre grænser, og af kvaliteten og hastigheden af informationsudvekslingen gennem SIS; der henviser til, at hvis blot et af disse elementer ikke fungerer korrekt, sættes sikkerheden i hele EU på spil,

| I. | der henviser til, at det er væsentligt at evaluere medlemsstaternes overholdelse af Schengenreglerne for at sikke sikre, at Schengenområdet fungerer gnidningsløst; der henviser til, at evalueringsmekanismen baseret på gruppen vedrørende Schengenevaluering (SCH-EVAL), som er et rent mellemstatsligt organ, ikke har vist sig at være tilstrækkelig effektiv, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er væsentligt at evaluere medlemsstaternes overholdelse af Schengenreglerne for at sikke sikre, at Schengenområdet fungerer gnidningsløst; der henviser til, at evalueringsmekanismen baseret på gruppen vedrørende Schengenevaluering (SCH-EVAL), som er et rent mellemstatsligt organ, ikke har vist sig at være tilstrækkelig effektiv,

| J. | der henviser til, at den dobbeltstandard, der i øjeblikket anvendes i forbindelse med Schengen, hvor der stilles store krav til alle kandidatlande, medens de lande, der allerede er med i Schengenområdet, behandles med stor imødekommenhed, bør afskaffes |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den dobbeltstandard, der i øjeblikket anvendes i forbindelse med Schengen, hvor der stilles store krav til alle kandidatlande, medens de lande, der allerede er med i Schengenområdet, behandles med stor imødekommenhed, bør afskaffes

| K. | der henviser til, at der indgår en ny evalueringsmekanisme i forordningsforslaget om indførelse af en evalueringsmekanisme til kontrol med anvendelsen af Schengenreglerne, som netop er ved at blive behandlet af Europa-Parlamentet under den almindelige lovgivningsprocedure; der endvidere henviser til, at denne mekanisme allerede fastsætter procedurer, principper og redskaber, som skal bistå medlemsstaterne med at overholde Schengenreglerne og evaluere deres overholdelse heraf, også i forbindelse med uforudsete begivenheder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der indgår en ny evalueringsmekanisme i forordningsforslaget om indførelse af en evalueringsmekanisme til kontrol med anvendelsen af Schengenreglerne, som netop er ved at blive behandlet af Europa-Parlamentet under den almindelige lovgivningsprocedure; der endvidere henviser til, at denne mekanisme allerede fastsætter procedurer, principper og redskaber, som skal bistå medlemsstaterne med at overholde Schengenreglerne og evaluere deres overholdelse heraf, også i forbindelse med uforudsete begivenheder,

Fælles beslutningstagning

| L. | der henviser til, at artikel 77 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde slår fast, at Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure vedtager foranstaltninger vedrørende bl.a. personkontrol ved passage af de ydre grænser, da personer uanset nationalitet ikke kontrolleres ved passage af de indre grænser, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at artikel 77 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde slår fast, at Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure vedtager foranstaltninger vedrørende bl.a. personkontrol ved passage af de ydre grænser, da personer uanset nationalitet ikke kontrolleres ved passage af de indre grænser,

Schengenområdets betydning

| 1. | understreger, at personers frie bevægelighed inden for Schengenområdet er en af de største landvindinger i den europæiske integrationsproces, at Schengenreglerne har positiv indflydelse på hundredtusinder af borgeres liv, både ved at gøre det nemt at krydse grænserne og ved at stimulere økonomien, og at den frie bevægelighed er en grundlæggende ret og en hjørnesten i unionsborgerskabet, hvis betingelser for udøvelse er fastsat i traktaterne og i direktiv 2004/38/EF; |
| --- | --- |

1.

understreger, at personers frie bevægelighed inden for Schengenområdet er en af de største landvindinger i den europæiske integrationsproces, at Schengenreglerne har positiv indflydelse på hundredtusinder af borgeres liv, både ved at gøre det nemt at krydse grænserne og ved at stimulere økonomien, og at den frie bevægelighed er en grundlæggende ret og en hjørnesten i unionsborgerskabet, hvis betingelser for udøvelse er fastsat i traktaterne og i direktiv 2004/38/EF;

Forvaltning af Schengensamarbejdet/evalueringsmekanisme

| 2. | anbefaler stærkt, at Schengensamarbejdet styrkes for at sikre, at den enkelte medlemsstat effektivt kan kontrollere sin del af EU’s ydre grænser, og for at styrke den gensidige tillid og skabe tiltro til effektiviteten i EU’s system for forvaltning af indvandringen; understreger kraftigt, at der er behov for større solidaritet med de medlemsstater, der står over for den største tilstrømning af indvandrere, for at hjælpe dem med at klare ekstraordinære situationer af denne art; |
| --- | --- |

2.

anbefaler stærkt, at Schengensamarbejdet styrkes for at sikre, at den enkelte medlemsstat effektivt kan kontrollere sin del af EU’s ydre grænser, og for at styrke den gensidige tillid og skabe tiltro til effektiviteten i EU’s system for forvaltning af indvandringen; understreger kraftigt, at der er behov for større solidaritet med de medlemsstater, der står over for den største tilstrømning af indvandrere, for at hjælpe dem med at klare ekstraordinære situationer af denne art;

| 3. | mener, at den nye Schengenevalueringsmekanisme, der i øjeblikket drøftes i Parlamentet, vil blive en del af svaret, fordi den sikrer effektiv overvågning af ethvert forsøg på at indføre ulovlig kontrol ved de indre grænser og styrker den gensidige tillid; mener ligeledes, at det nye Schengenevalueringssystem allerede gør det muligt at anmode om og opnå støtte til medlemsstater med henblik på at sikre overholdelse af Schengenreglerne i tilfælde af et ekstraordinært pres på EU’s ydre grænser; |
| --- | --- |

3.

mener, at den nye Schengenevalueringsmekanisme, der i øjeblikket drøftes i Parlamentet, vil blive en del af svaret, fordi den sikrer effektiv overvågning af ethvert forsøg på at indføre ulovlig kontrol ved de indre grænser og styrker den gensidige tillid; mener ligeledes, at det nye Schengenevalueringssystem allerede gør det muligt at anmode om og opnå støtte til medlemsstater med henblik på at sikre overholdelse af Schengenreglerne i tilfælde af et ekstraordinært pres på EU’s ydre grænser;

| 4. | understreger, at det er nødvendigt at sikre, at medlemsstaterne gennemfører og anvender Schengenreglerne korrekt, selv efter at de er tiltrådt; påpeger, at det også betyder hjælp på et tidligt stadium til de medlemsstater, der står over for problemer, således at de kan afhjælpe deres mangler med praktisk støtte fra EU-agenturerne; mener, at den eksisterende evalueringsmekanisme bør styrkes og laves til et EU-system; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er nødvendigt at sikre, at medlemsstaterne gennemfører og anvender Schengenreglerne korrekt, selv efter at de er tiltrådt; påpeger, at det også betyder hjælp på et tidligt stadium til de medlemsstater, der står over for problemer, således at de kan afhjælpe deres mangler med praktisk støtte fra EU-agenturerne; mener, at den eksisterende evalueringsmekanisme bør styrkes og laves til et EU-system;

| 5. | mener, at evalueringsmekanismens effektivitet består i muligheden for sanktioner i tilfælde af, at manglerne fortsætter med at bestå og bringe den overordnede sikkerhed i Schengenområdet i fare; erindrer om, at hovedformålet med sådanne sanktioner er afskrækkelse; |
| --- | --- |

5.

mener, at evalueringsmekanismens effektivitet består i muligheden for sanktioner i tilfælde af, at manglerne fortsætter med at bestå og bringe den overordnede sikkerhed i Schengenområdet i fare; erindrer om, at hovedformålet med sådanne sanktioner er afskrækkelse;

Schengengrænsekodeksen

| 6. | mener, at de nødvendige betingelser for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser allerede under ekstraordinære omstændigheder er klart beskrevet i forordning (EF) nr. 562/2006 (Schengen-grænsekodeks), hvis artikel 23, 24 og 25 kun giver mulighed for at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser i tilfælde af en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at forelægge et initiativ, der har til formål præcist at fastlægge, hvordan disse artikler må anvendes af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

6.

mener, at de nødvendige betingelser for midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser allerede under ekstraordinære omstændigheder er klart beskrevet i forordning (EF) nr. 562/2006 (Schengen-grænsekodeks), hvis artikel 23, 24 og 25 kun giver mulighed for at genindføre grænsekontrol ved de indre grænser i tilfælde af en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at forelægge et initiativ, der har til formål præcist at fastlægge, hvordan disse artikler må anvendes af medlemsstaterne;

| 7. | er derfor af den opfattelse, at eventuelle nye yderligere undtagelser fra de nuværende regler, f.eks. nye årsager til "undtagelsesvis" at genindføre grænsekontrol, bestemt ikke vil styrke Schengensystemet; minder om, at tilstrømningen af migranter og asylansøgere ved de ydre grænser under ingen omstændigheder i sig selv kan betragtes som en yderligere grund til at genindføre grænsekontrollen; |
| --- | --- |

7.

er derfor af den opfattelse, at eventuelle nye yderligere undtagelser fra de nuværende regler, f.eks. nye årsager til "undtagelsesvis" at genindføre grænsekontrol, bestemt ikke vil styrke Schengensystemet; minder om, at tilstrømningen af migranter og asylansøgere ved de ydre grænser under ingen omstændigheder i sig selv kan betragtes som en yderligere grund til at genindføre grænsekontrollen;

| 8. | beklager dybt en række medlemsstaters forsøg på at genindføre grænsekontrol, hvilket er en klar trussel mod selve ånden i Schengenreglerne; |
| --- | --- |

8.

beklager dybt en række medlemsstaters forsøg på at genindføre grænsekontrol, hvilket er en klar trussel mod selve ånden i Schengenreglerne;

| 9. | mener, at de seneste problemer med Schengenreglerne skyldes modvilje mod at gennemføre en fælles europæisk politik på andre områder, hvoraf et af de væsentligste er et fælles europæisk asyl- og migrationssystem (som ville indbefatte håndtering af ulovlig indvandring og bekæmpelse af organiseret kriminalitet); |
| --- | --- |

9.

mener, at de seneste problemer med Schengenreglerne skyldes modvilje mod at gennemføre en fælles europæisk politik på andre områder, hvoraf et af de væsentligste er et fælles europæisk asyl- og migrationssystem (som ville indbefatte håndtering af ulovlig indvandring og bekæmpelse af organiseret kriminalitet);

| 10. | gentager, at det er af den allerstørste betydning at gøre fremskridt på disse områder, i betragtning af at tidsfristen for etablering af et fælles europæisk asylsystem er blevet fastsat til 2012; |
| --- | --- |

10.

gentager, at det er af den allerstørste betydning at gøre fremskridt på disse områder, i betragtning af at tidsfristen for etablering af et fælles europæisk asylsystem er blevet fastsat til 2012;

| 11. | bekræfter sin stærke modstand mod nogen ny Schengenmekanisme, der har andre formål end at øge den frie bevægelighed og styrke EU's forvaltning af Schengenområdet; |
| --- | --- |

11.

bekræfter sin stærke modstand mod nogen ny Schengenmekanisme, der har andre formål end at øge den frie bevægelighed og styrke EU's forvaltning af Schengenområdet;

Fælles beslutningstagning

| 12. | understreger, at ethvert forsøg på at distancere sig fra artikel 77 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde som det korrekte retsgrundlag for enhver foranstaltning på dette område vil blive betragtet som en omgåelse af EU-traktaterne, og forbeholder sig ret til om nødvendigt at tage alle retsmidler i brug; |
| --- | --- |

12.

understreger, at ethvert forsøg på at distancere sig fra artikel 77 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde som det korrekte retsgrundlag for enhver foranstaltning på dette område vil blive betragtet som en omgåelse af EU-traktaterne, og forbeholder sig ret til om nødvendigt at tage alle retsmidler i brug;

*

* *

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Europarådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Europarådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(2)  EUT L 105 af 13.4.2006, s. 1.

(3)  EUT C 137E af 27.5.2010, s. 6.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/186 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/186

---

Torsdag den 7. juli 2011Europa-Parlamentets tilgang til gennemførelsen af artikel 9 og 10 i Lissabontraktatens protokol nr. 1 om interparlamentarisk samarbejde inden for området FUSP/FSFP

P7_TA(2011)0337

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Europa-Parlamentets tilgang til gennemførelsen af artikel 9 og 10 i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten for så vidt angår parlamentarisk samarbejde inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

2013/C 33 E/20

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9 og 10 i den hertil knyttede protokol (nr. 1) om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9 og 10 i den hertil knyttede protokol (nr. 1) om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til sin holdning af 8. juli 2010 om forslag til Rådets afgørelse om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (1) og til den hertil knyttede erklæring fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om politisk ansvarlighed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 8. juli 2010 om forslag til Rådets afgørelse om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (1) og til den hertil knyttede erklæring fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om politisk ansvarlighed (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om årsrapporten 2009 fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), forelagt Europa-Parlamentet i medfør af del II, afsnit G, punkt 43, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 (3), særlig punkt 18 i denne beslutning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om årsrapporten 2009 fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), forelagt Europa-Parlamentet i medfør af del II, afsnit G, punkt 43, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 (3), særlig punkt 18 i denne beslutning,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (4), særlig punkt 12, 13 og 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (4), særlig punkt 12, 13 og 14,

| — | der henviser til EU-Parlamentsformandskonferencen, som fandt sted i Bruxelles dem 4.-5. april 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Parlamentsformandskonferencen, som fandt sted i Bruxelles dem 4.-5. april 2011,

| — | der henviser til bidraget og konklusionerne fra det 45. COSAC-møde, som fandt sted i Budapest den 29.-31. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til bidraget og konklusionerne fra det 45. COSAC-møde, som fandt sted i Budapest den 29.-31. maj 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det i artikel 9 i protokol nr. 1 hedder, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i fællesskab tilrettelægger og fremmer et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 9 i protokol nr. 1 hedder, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i fællesskab tilrettelægger og fremmer et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde,

| B. | der henviser til, at næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender som medlem af kommissærkollegiet er underkastet Europa-Parlamentets godkendelse ved afstemning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender som medlem af kommissærkollegiet er underkastet Europa-Parlamentets godkendelse ved afstemning,

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet sammen med Rådet vedtager budgettet for EU's optræden udadtil, herunder budgettet for civile missioner under FUSP og FSFP og de administrative udgifter, der opstår som følge af EU's militære koordination, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet sammen med Rådet vedtager budgettet for EU's optræden udadtil, herunder budgettet for civile missioner under FUSP og FSFP og de administrative udgifter, der opstår som følge af EU's militære koordination,

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i overensstemmelse med traktaten regelmæssigt høres om de vigtigste aspekter og grundlæggende valg i forbindelse med FUSP, og til, at der er brug for dets godkendelse for at omsætte EU-strategier til lov og for at indgå internationale aftaler, herunder aftaler, der i hovedsagen vedrører FUSP, idet den eneste undtagelse er aftaler, der udelukkende vedrører denne politik, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i overensstemmelse med traktaten regelmæssigt høres om de vigtigste aspekter og grundlæggende valg i forbindelse med FUSP, og til, at der er brug for dets godkendelse for at omsætte EU-strategier til lov og for at indgå internationale aftaler, herunder aftaler, der i hovedsagen vedrører FUSP, idet den eneste undtagelse er aftaler, der udelukkende vedrører denne politik,

| 1. | minder om, at Europa-Parlamentet er en kilde til demokratisk legitimitet for FUSP og FSFP, hvormed det fører politisk kontrol; |
| --- | --- |

1.

minder om, at Europa-Parlamentet er en kilde til demokratisk legitimitet for FUSP og FSFP, hvormed det fører politisk kontrol;

| 2. | er samtidig overbevist om, at et styrket interparlamentarisk samarbejde omkring FUSP og FSFP ville styrke den parlamentariske indflydelse på EU's og dets medlemsstaters politiske valg som følge af Europa-Parlamentets ansvar for Unionens fælles politikker, herunder FUSP og FSFP, og af de enkelte nationale parlamenters prærogativer i forbindelse med afgørelser om national sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

2.

er samtidig overbevist om, at et styrket interparlamentarisk samarbejde omkring FUSP og FSFP ville styrke den parlamentariske indflydelse på EU's og dets medlemsstaters politiske valg som følge af Europa-Parlamentets ansvar for Unionens fælles politikker, herunder FUSP og FSFP, og af de enkelte nationale parlamenters prærogativer i forbindelse med afgørelser om national sikkerheds- og forsvarspolitik;

| 3. | beklager manglen på enighed på EU-Parlamentsformandskonferencen den 4.-5. april 2011 og ser frem til at støtte det polske formandskabs bestræbelser på at skabe enighed mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter om nye former for interparlamentarisk samarbejde på dette område; |
| --- | --- |

3.

beklager manglen på enighed på EU-Parlamentsformandskonferencen den 4.-5. april 2011 og ser frem til at støtte det polske formandskabs bestræbelser på at skabe enighed mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter om nye former for interparlamentarisk samarbejde på dette område;

| 4. | bekræfter sin holdning, således som den kommer til udtryk i de relevante betænkninger, og navnlig:






  — | at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i overensstemmelse med artikel 9 i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten "i fællesskab tilrettelægger og fremmer et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde inden for Unionen" for at fremme et fælles ejerskab til tilrettelæggelsen og gennemførelsen af et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde |
| --- | --- | --- |

4.

bekræfter sin holdning, således som den kommer til udtryk i de relevante betænkninger, og navnlig:

—

at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i overensstemmelse med artikel 9 i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten "i fællesskab tilrettelægger og fremmer et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde inden for Unionen" for at fremme et fælles ejerskab til tilrettelæggelsen og gennemførelsen af et effektivt og regelmæssigt interparlamentarisk samarbejde

| — | at dets egen repræsentation i enhver ny form for interparlamentarisk samarbejde bør være af et omfang, der afspejler rækkevidden og betydningen af den rolle, det spiller i kontrollen med FUSP og FSFP, anerkender den fælles europæiske karakter af sådanne politikker og opfylder behovet for at afspejle Parlamentets politiske og geografiske pluralisme |
| --- | --- |

—

at dets egen repræsentation i enhver ny form for interparlamentarisk samarbejde bør være af et omfang, der afspejler rækkevidden og betydningen af den rolle, det spiller i kontrollen med FUSP og FSFP, anerkender den fælles europæiske karakter af sådanne politikker og opfylder behovet for at afspejle Parlamentets politiske og geografiske pluralisme

| — | at Europa-Parlamentets sekretariat og bygninger i forbindelse med forfølgelsen af målet om at skabe merværdi samt for at begrænse udgifterne principielt står til rådighed med støtte til tilrettelæggelsen af interparlamentariske møder og udlån af lokaler til deres afholdelse |
| --- | --- |

—

at Europa-Parlamentets sekretariat og bygninger i forbindelse med forfølgelsen af målet om at skabe merværdi samt for at begrænse udgifterne principielt står til rådighed med støtte til tilrettelæggelsen af interparlamentariske møder og udlån af lokaler til deres afholdelse

| — | at konklusionerne fra interparlamentariske møder ikke skal være bindende for de deltagende parter; |
| --- | --- |

—

at konklusionerne fra interparlamentariske møder ikke skal være bindende for de deltagende parter;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til det polske formandskab for EU-Parlamentskonferencen, formændene for de nationale parlamenter i EU og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til det polske formandskab for EU-Parlamentskonferencen, formændene for de nationale parlamenter i EU og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0280.

(2)  Ibid, bilag II.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0227.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0228.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/188

---

Torsdag den 7. juli 2011Ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

P7_TA(2011)0338

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

2013/C 33 E/21

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 27 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1) og til Kommissionens forordning (EF) nr. 983/2008 af 3. oktober 2008 om vedtagelse af en plan for tildeling til medlemsstaterne af midler, der skal afholdes over 2009-budgettet, og som skal dække udgifterne til levering af fødevarer fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 27 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1) og til Kommissionens forordning (EF) nr. 983/2008 af 3. oktober 2008 om vedtagelse af en plan for tildeling til medlemsstaterne af midler, der skal afholdes over 2009-budgettet, og som skal dække udgifterne til levering af fødevarer fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (2),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen (KOM(2010)0486), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen (KOM(2010)0486),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom i sag T-576/08, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom i sag T-576/08,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 562/2011 af 10. juni 2011 om vedtagelse af planen for tildeling til medlemsstaterne af midler, der skal debiteres 2012-budgettet, og som skal dække udgifterne til levering af fødevarer fra interventionslagrene til de socialt dårligst stillede personer i EU, og om fravigelse af forordning (EU) nr. 807/2010 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 562/2011 af 10. juni 2011 om vedtagelse af planen for tildeling til medlemsstaterne af midler, der skal debiteres 2012-budgettet, og som skal dække udgifterne til levering af fødevarer fra interventionslagrene til de socialt dårligst stillede personer i EU, og om fravigelse af forordning (EU) nr. 807/2010 (3),

| — | der henviser til sin holdning af 26. marts 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 26. marts 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (4),

| — | der henviser til Parlamentets erklæring af 4. april 2006 (5) om denne ordning, til Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 (6), Parlamentets holdning af 26. marts 2009 og Kommissionens forslag KOM(2010)0486, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets erklæring af 4. april 2006 (5) om denne ordning, til Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 (6), Parlamentets holdning af 26. marts 2009 og Kommissionens forslag KOM(2010)0486,

| — | der henviser til Rådets henstilling 92/441/EØF om fælles kriterier i forbindelse med sikring af tilstrækkelige indtægter og ydelser fra socialbeskyttelsesordninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 92/441/EØF om fælles kriterier i forbindelse med sikring af tilstrækkelige indtægter og ydelser fra socialbeskyttelsesordninger,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Kommissionen anslår, at 43 millioner mennesker i EU er truet af fødevarefattigdom, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen anslår, at 43 millioner mennesker i EU er truet af fødevarefattigdom,

| B. | der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise og stærkt stigende fødevarepriser indebærer, at flere mennesker er truet af fødevarefattigdom, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise og stærkt stigende fødevarepriser indebærer, at flere mennesker er truet af fødevarefattigdom,

| C. | der henviser til, at Kommissionen anslår, at 80 millioner personer i EU er truet af fattigdom, og at antallet af personer, der er ramt af fattigdom, kan stige som følge af den finansielle og økonomiske krise; der henviser til, at en af de fem prioriteringer i EU's 2020-strategi er at begrænse fattigdom og social udstødelse i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen anslår, at 80 millioner personer i EU er truet af fattigdom, og at antallet af personer, der er ramt af fattigdom, kan stige som følge af den finansielle og økonomiske krise; der henviser til, at en af de fem prioriteringer i EU's 2020-strategi er at begrænse fattigdom og social udstødelse i Den Europæiske Union,

| D. | der henviser til, at ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, der blev etableret i 1987 inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, i øjeblikket yder fødevarehjælp til 13 millioner mennesker, der er ramt af fattigdom, i 19 medlemsstater og har distributionskæder, der omfatter ca. 240 fødevarebanker og velgørende organisationer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, der blev etableret i 1987 inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, i øjeblikket yder fødevarehjælp til 13 millioner mennesker, der er ramt af fattigdom, i 19 medlemsstater og har distributionskæder, der omfatter ca. 240 fødevarebanker og velgørende organisationer,

| E. | der henviser til, at EU's interventionslagre i vidt omfang er nedbragt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's interventionslagre i vidt omfang er nedbragt,

| F. | der henviser til, at der som led i ordningen i stigende omfang er sket opkøb på markedet som følge af revisionen af den fælles landbrugspolitik, hvilket har ført til en begrænsning af interventionslagrene, ordningens traditionelle forsyningskilde, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der som led i ordningen i stigende omfang er sket opkøb på markedet som følge af revisionen af den fælles landbrugspolitik, hvilket har ført til en begrænsning af interventionslagrene, ordningens traditionelle forsyningskilde,

| G. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol har afsagt dom om, at artikel 2 i forordning (EF) nr. 983/2008 om yderligere opkøb af fødevarer på markedet annulleres, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol har afsagt dom om, at artikel 2 i forordning (EF) nr. 983/2008 om yderligere opkøb af fødevarer på markedet annulleres,

| H. | der henviser til, at Kommissionens forslag for 2012 efter Domstolens dom indeholder en pludselig begrænsning af bevillingerne fra 500 mio. EUR i 2011 til 113 mio. EUR i 2012, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionens forslag for 2012 efter Domstolens dom indeholder en pludselig begrænsning af bevillingerne fra 500 mio. EUR i 2011 til 113 mio. EUR i 2012,

| I. | der henviser til, at den fælles landbrugspolitik og ordningerne i tilknytning hertil og strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond, går ind i en ny finansieringsperiode i 2014, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den fælles landbrugspolitik og ordningerne i tilknytning hertil og strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond, går ind i en ny finansieringsperiode i 2014,

| 1. | understreger, at det vil få væsentlige følger for de mest udsatte EU-borgere og ikke udgør en pålidelig finansieringspraksis, hvis en eksisterende og velfungerende bistandsordning pludselig indstilles uden forudgående varsel eller forberedelse; |
| --- | --- |

1.

understreger, at det vil få væsentlige følger for de mest udsatte EU-borgere og ikke udgør en pålidelig finansieringspraksis, hvis en eksisterende og velfungerende bistandsordning pludselig indstilles uden forudgående varsel eller forberedelse;

| 2. | opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at udvikle en overgangsløsning for de resterende år i finansieringsperioden (2012 og 2013) for at undgå en øjeblikkelig og kraftig nedskæring af fødevarehjælpen som følge af begrænsningen af bevillingerne fra 500 mio. EUR til 113 mio. EUR og sikre, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevarefattigdom; |
| --- | --- |

2.

opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at udvikle en overgangsløsning for de resterende år i finansieringsperioden (2012 og 2013) for at undgå en øjeblikkelig og kraftig nedskæring af fødevarehjælpen som følge af begrænsningen af bevillingerne fra 500 mio. EUR til 113 mio. EUR og sikre, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevarefattigdom;

| 3. | opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at finde frem til en måde, hvorpå man kan videreføre ordningen for de socialt dårligst stillede i de resterende år i finansieringsperioden (2012 og 2013) og den nye finansieringsperiode 2014-2020 på et retsgrundlag, som ikke kan anfægtes af Den Europæiske Unions Domstol, således at det årlige finansielle loft på 500 mio. EUR bevares, og det sikres, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevarefattigdom; |
| --- | --- |

3.

opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at finde frem til en måde, hvorpå man kan videreføre ordningen for de socialt dårligst stillede i de resterende år i finansieringsperioden (2012 og 2013) og den nye finansieringsperiode 2014-2020 på et retsgrundlag, som ikke kan anfægtes af Den Europæiske Unions Domstol, således at det årlige finansielle loft på 500 mio. EUR bevares, og det sikres, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevarefattigdom;

| 4. | opfordrer på lang sigt alle berørte parter til nøje at vurdere hensigtsmæssigheden af ordningen for fødevarehjælp, navnlig som et element i den fælles landbrugspolitik, i forbindelse med den nye finansieringsperiode fra 2014; |
| --- | --- |

4.

opfordrer på lang sigt alle berørte parter til nøje at vurdere hensigtsmæssigheden af ordningen for fødevarehjælp, navnlig som et element i den fælles landbrugspolitik, i forbindelse med den nye finansieringsperiode fra 2014;

| 5. | noterer sig, at kommissionsmedlem Ciolos den 29. juni 2011 bekendtgjorde et forslag om, at ordningen for de socialt dårligst stillede personer ikke længere skulle henhøre under den fælles landbrugspolitik, og påpeger, at der skal sikres passende finansiering; |
| --- | --- |

5.

noterer sig, at kommissionsmedlem Ciolos den 29. juni 2011 bekendtgjorde et forslag om, at ordningen for de socialt dårligst stillede personer ikke længere skulle henhøre under den fælles landbrugspolitik, og påpeger, at der skal sikres passende finansiering;

| 6. | minder om, at programmer for socialt dårligt stillede personer skal gennemføres i lyset af sagerne for Retten i Første Instans, således som Kommissionen med rette har påpeget i sit overslag for regnskabsåret 2012; bemærker, at Retten i sin dom i sagen T-576/08 af 13. april 2011 fastslog, at kun levering af fødevarer, der kommer fra interventionslagre, skal være omfattet af dette program, således at opkøb af fødevarer på markedet ikke medfører udgifter; mener, at artikel 2 i forordning (EF) nr. 983/2008 som følge af dommen ikke kan anvendes som retsgrundlag for uddeling af fødevarer til dem, der har behov herfor; |
| --- | --- |

6.

minder om, at programmer for socialt dårligt stillede personer skal gennemføres i lyset af sagerne for Retten i Første Instans, således som Kommissionen med rette har påpeget i sit overslag for regnskabsåret 2012; bemærker, at Retten i sin dom i sagen T-576/08 af 13. april 2011 fastslog, at kun levering af fødevarer, der kommer fra interventionslagre, skal være omfattet af dette program, således at opkøb af fødevarer på markedet ikke medfører udgifter; mener, at artikel 2 i forordning (EF) nr. 983/2008 som følge af dommen ikke kan anvendes som retsgrundlag for uddeling af fødevarer til dem, der har behov herfor;

| 7. | anmoder Kommissionen om at foreslå en ændring af forordningen vedrørende ordningen for de socialt dårligst stillede for at finde en løsning på det nuværende dødvande i denne sag i Rådet; |
| --- | --- |

7.

anmoder Kommissionen om at foreslå en ændring af forordningen vedrørende ordningen for de socialt dårligst stillede for at finde en løsning på det nuværende dødvande i denne sag i Rådet;

| 8. | understreger, at retten til mad er en grundlæggende menneskeret, og at dette mål er nået, når alle mennesker til enhver tid har fysisk adgang til overkommelige priser til passende, sikre og nærende fødevarer til at kunne dække deres ernæringsmæssige behov og få opfyldt ønsket om et sundt og aktivt liv; påpeger, at dårlig ernæring har en negativ indvirkning på sundheden; |
| --- | --- |

8.

understreger, at retten til mad er en grundlæggende menneskeret, og at dette mål er nået, når alle mennesker til enhver tid har fysisk adgang til overkommelige priser til passende, sikre og nærende fødevarer til at kunne dække deres ernæringsmæssige behov og få opfyldt ønsket om et sundt og aktivt liv; påpeger, at dårlig ernæring har en negativ indvirkning på sundheden;

| 9. | understreger, at sund ernæring af høj kvalitet navnlig er vigtig for børn og bidrager til at opfylde deres udviklings- og uddannelsesmæssige behov; |
| --- | --- |

9.

understreger, at sund ernæring af høj kvalitet navnlig er vigtig for børn og bidrager til at opfylde deres udviklings- og uddannelsesmæssige behov;

| 10. | glæder sig over initiativet fra Europa-Kommissionen og De Forenede Nationers organisationer om at danne fælles front mod fødevareusikkerhed og fejlernæring overalt i verden; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over initiativet fra Europa-Kommissionen og De Forenede Nationers organisationer om at danne fælles front mod fødevareusikkerhed og fejlernæring overalt i verden;

| 11. | understreger, at landbrugerne skal sikres en rimelig og retfærdig indtjening og indkomst for deres arbejde; påpeger, at landbrugerne i mange regioner kæmper med økonomiske problemer; henstiller indtrængende til Kommissionen at tackle spørgsmålet om fattigdom i landdistrikterne og landbosamfunds sammenbrud; |
| --- | --- |

11.

understreger, at landbrugerne skal sikres en rimelig og retfærdig indtjening og indkomst for deres arbejde; påpeger, at landbrugerne i mange regioner kæmper med økonomiske problemer; henstiller indtrængende til Kommissionen at tackle spørgsmålet om fattigdom i landdistrikterne og landbosamfunds sammenbrud;

| 12. | mener, at begrænsning af spildet af fødevarer til et minimum fortsat er afgørende på lang sigt i lyset af en styrkelse af fødevaresikkerheden og skabelse af bæredygtige produktions- og forsyningssystemer; |
| --- | --- |

12.

mener, at begrænsning af spildet af fødevarer til et minimum fortsat er afgørende på lang sigt i lyset af en styrkelse af fødevaresikkerheden og skabelse af bæredygtige produktions- og forsyningssystemer;

| 13. | understreger vigtigheden af at yde hjælp på europæisk plan til de mest udsatte og socialt dårligst stillede medlemmer af samfundet, navnlig i lyset af den nuværende økonomiske, finansielle og sociale krise; |
| --- | --- |

13.

understreger vigtigheden af at yde hjælp på europæisk plan til de mest udsatte og socialt dårligst stillede medlemmer af samfundet, navnlig i lyset af den nuværende økonomiske, finansielle og sociale krise;

| 14. | minder om, at et af de fem mål i EU's 2020-strategi er begrænsning af fattigdom og social udstødelse i Den Europæiske Union; understreger, at der for at bekæmpe fattigdom er behov for en integreret politik, hvor man sammenkæder rimelige indkomster og arbejds- og levevilkår og adgang til alle grundlæggende rettigheder: politiske, økonomiske, sociale og kulturelle; mener, at foranstaltninger omkring fødevarehjælp kan være et element i en større integreret politik til bekæmpelse af fattigdom; erkender, at en bivirkning af fattigdom ofte er fejlernæring og fødevarefattigdom; |
| --- | --- |

14.

minder om, at et af de fem mål i EU's 2020-strategi er begrænsning af fattigdom og social udstødelse i Den Europæiske Union; understreger, at der for at bekæmpe fattigdom er behov for en integreret politik, hvor man sammenkæder rimelige indkomster og arbejds- og levevilkår og adgang til alle grundlæggende rettigheder: politiske, økonomiske, sociale og kulturelle; mener, at foranstaltninger omkring fødevarehjælp kan være et element i en større integreret politik til bekæmpelse af fattigdom; erkender, at en bivirkning af fattigdom ofte er fejlernæring og fødevarefattigdom;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

(2)  EFT L 268 af 9.10.2008, s. 3.

(3)  EUT L 152 af 11.6.2011, s. 24.

(4)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 258.

(5)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 170.

(6)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 71.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/191 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/191

---

Torsdag den 7. juli 2011Fremskridt med hensyn til minerydning

P7_TA(2011)0339

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om fremskridt med hensyn til minerydning (2011/2007(INI))

2013/C 33 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Ottawakonventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (herefter "konventionen om forbud mod personelminer") af 3. december 1997, som trådte i kraft den 1. marts 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ottawakonventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (herefter "konventionen om forbud mod personelminer") af 3. december 1997, som trådte i kraft den 1. marts 1999,

| — | der henviser til konventionen fra 1980 om visse konventionelle våben og protokollerne hertil, navnlig den ændrede protokol II om landminer, lureminer og andre mekanismer og protokol V om eksplosive krigsefterladenskaber; |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen fra 1980 om visse konventionelle våben og protokollerne hertil, navnlig den ændrede protokol II om landminer, lureminer og andre mekanismer og protokol V om eksplosive krigsefterladenskaber;

| — | der henviser til sine seneste beslutninger af 22. april 2004 om personelminer (1), af 7. juli 2005 om en minefri verden (2), af 19. januar 2006 om handicap og udvikling (3), af 13. december 2007 om tiårsdagen for Ottawakonventionen om forbud mod personelminer (4), og af 6. september 2001 om foranstaltninger til fremme af ikke-statslige aktørers tilsagn om overholdelse af et totalt forbud mod personelminer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine seneste beslutninger af 22. april 2004 om personelminer (1), af 7. juli 2005 om en minefri verden (2), af 19. januar 2006 om handicap og udvikling (3), af 13. december 2007 om tiårsdagen for Ottawakonventionen om forbud mod personelminer (4), og af 6. september 2001 om foranstaltninger til fremme af ikke-statslige aktørers tilsagn om overholdelse af et totalt forbud mod personelminer (5),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1724/2001 af 23. juli 2001 om aktion mod personelminer i udviklingslande (6) og til Rådets forordning (EF) nr. 1725/2001 af 23. juli 2001 om aktion mod personelminer i tredjelande med undtagelse af udviklingslande (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1724/2001 af 23. juli 2001 om aktion mod personelminer i udviklingslande (6) og til Rådets forordning (EF) nr. 1725/2001 af 23. juli 2001 om aktion mod personelminer i tredjelande med undtagelse af udviklingslande (7),

| — | der henviser til Cartagena-handlingsplanen 2010-2014 om standsning af de lidelser, der forårsages af personelminer, som blev vedtaget på den anden revisionskonference om Ottawakonventionen fra 1997, der fandt sted i Cartagena, Colombia, fra 30. november til 4. december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cartagena-handlingsplanen 2010-2014 om standsning af de lidelser, der forårsages af personelminer, som blev vedtaget på den anden revisionskonference om Ottawakonventionen fra 1997, der fandt sted i Cartagena, Colombia, fra 30. november til 4. december 2009,

| — | der henviser til Kommissionens EF-retningslinjer for minerydning 2008-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens EF-retningslinjer for minerydning 2008-2013,

| — | der henviser til sine talrige beslutninger om klyngeammunition, den seneste af 8. juli 2010 (8), og til ikrafttrædelsen af konventionen om klyngeammunition den 1. august 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine talrige beslutninger om klyngeammunition, den seneste af 8. juli 2010 (8), og til ikrafttrædelsen af konventionen om klyngeammunition den 1. august 2010,

| — | der henviser til FN’s "Mine Action Service Report" fra 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s "Mine Action Service Report" fra 2009,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0211/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0211/2011),

| A. | der henviser til, at EU aktivt har deltaget i minerydning, navnlig siden sin fælles aktion i 1995, og er fast besluttet på at nå målet om en total og verdensomspændende afskaffelse af personelminer; der henviser til, at EU er en af hovedstøtterne af og bidragyderne til minerydning, som henhører under Unionens prioriteringer inden for menneskerettigheder, humanitær bistand og udviklingsbistand, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU aktivt har deltaget i minerydning, navnlig siden sin fælles aktion i 1995, og er fast besluttet på at nå målet om en total og verdensomspændende afskaffelse af personelminer; der henviser til, at EU er en af hovedstøtterne af og bidragyderne til minerydning, som henhører under Unionens prioriteringer inden for menneskerettigheder, humanitær bistand og udviklingsbistand,

| B. | der henviser til, at minerydning indbefatter undersøgelse, sporing, markering og rydning af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, herunder efterladt ammunition, ueksploderet ammunition, efterladt ueksploderet klyngeammunition og improviserede eksplosive anordninger (IED’er), der udløses af ofrene, såvel som oplysning om risikoen ved eksplosive krigsefterladenskaber og træningsprogrammer specielt for børn, bistand til ofre, destruktion af minelagre og fortalervirksomhed med sigte på at fremme universel udbredelse af relevante internationale konventioner og traktater for at stoppe produktion af, handel med og anvendelse af personelminer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at minerydning indbefatter undersøgelse, sporing, markering og rydning af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, herunder efterladt ammunition, ueksploderet ammunition, efterladt ueksploderet klyngeammunition og improviserede eksplosive anordninger (IED’er), der udløses af ofrene, såvel som oplysning om risikoen ved eksplosive krigsefterladenskaber og træningsprogrammer specielt for børn, bistand til ofre, destruktion af minelagre og fortalervirksomhed med sigte på at fremme universel udbredelse af relevante internationale konventioner og traktater for at stoppe produktion af, handel med og anvendelse af personelminer,

| C. | der henviser til, at bestandigheden af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, inklusive improviserede eksplosive anordninger og efterladt ueksploderet klyngeammunition, udover at medføre tab af menneskeliv, især blandt civilbefolkninger udgør en alvorlig hindring for postkonfliktgenopbygning af de berørte lande, og at de kan benyttes som råmateriale til at fremstille IED’er, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at bestandigheden af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, inklusive improviserede eksplosive anordninger og efterladt ueksploderet klyngeammunition, udover at medføre tab af menneskeliv, især blandt civilbefolkninger udgør en alvorlig hindring for postkonfliktgenopbygning af de berørte lande, og at de kan benyttes som råmateriale til at fremstille IED’er,

| D. | der henviser til, at 156 stater per 1. december 2010 formelt havde accepteret at efterleve konventionen om forbud mod personelminer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 156 stater per 1. december 2010 formelt havde accepteret at efterleve konventionen om forbud mod personelminer,

| E. | der henviser til, at der i 1999 var anslået 18 000 ofre for personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, og at dette tal var faldet til ca. 4 000 i 2009 ifølge den organisation, der overvåger situationen vedrørende landminer og klyngeammunition (Landmine and Cluster Munition Monitors); der henviser til, at det anslås, at 70 % af disse ofre er civile, heraf en tredjedel børn, og til, at der stadig er så mange mennesker i verden, der er berørt af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i 1999 var anslået 18 000 ofre for personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, og at dette tal var faldet til ca. 4 000 i 2009 ifølge den organisation, der overvåger situationen vedrørende landminer og klyngeammunition (Landmine and Cluster Munition Monitors); der henviser til, at det anslås, at 70 % af disse ofre er civile, heraf en tredjedel børn, og til, at der stadig er så mange mennesker i verden, der er berørt af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber,

| F. | der henviser til, at kun to regeringer - i Burma/Myanmar og Libyen - for nylig har udlagt personelminer, at der ikke er registreret nogen eksport af personelminer eller overførsel mellem stater, og at det formodes, at kun tre stater fortsat fremstiller dem, men at oprørsgrupper som FARC fortsat fremstiller deres egne anordninger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kun to regeringer - i Burma/Myanmar og Libyen - for nylig har udlagt personelminer, at der ikke er registreret nogen eksport af personelminer eller overførsel mellem stater, og at det formodes, at kun tre stater fortsat fremstiller dem, men at oprørsgrupper som FARC fortsat fremstiller deres egne anordninger,

| G. | der henviser til, at de fleste væbnede styrker er ophørt med at bruge personelminer, men at forskellige ikke-statslige aktører fortsat anvender dem sammen med improviserede eksplosive anordninger og klyngeammunition, der udløses af ofrene, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de fleste væbnede styrker er ophørt med at bruge personelminer, men at forskellige ikke-statslige aktører fortsat anvender dem sammen med improviserede eksplosive anordninger og klyngeammunition, der udløses af ofrene,

| H. | der henviser til, at mere end 90 lande stadig i en eller anden grad er berørt af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, mens de hårdest ramte er Afghanistan, Colombia, Pakistan, Myanmar, Cambodja og Laos, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mere end 90 lande stadig i en eller anden grad er berørt af personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, mens de hårdest ramte er Afghanistan, Colombia, Pakistan, Myanmar, Cambodja og Laos,

| I. | der henviser til, at det først og fremmest er de berørte staters ansvar at håndtere problemerne med personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber på deres territorium før, under og efter en konflikt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det først og fremmest er de berørte staters ansvar at håndtere problemerne med personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber på deres territorium før, under og efter en konflikt,

| J. | der henviser til, at der ikke er afsat ret meget militært personel til minerydning i mange berørte lande, hvor konflikten er ophørt, men hvor der stadig er store lokale væbnede styrker, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ikke er afsat ret meget militært personel til minerydning i mange berørte lande, hvor konflikten er ophørt, men hvor der stadig er store lokale væbnede styrker,

| K. | der henviser til, at behovet for bistand til ofrene vil være der, længe efter at truslen fra personelminerne er fjernet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at behovet for bistand til ofrene vil være der, længe efter at truslen fra personelminerne er fjernet,

| L. | der henviser til, at det internationale samfund har reageret helt fantastisk på personelminetragediens udfordringer og har bidraget med omkring 3,9 mia. USD i perioden 1999-2009 og til, at de største donorer har været USA (902,4 mio. USD), EU (521,9 mio. USD), Japan (336,9 mio. USD), Norge (342,7 mio. USD), Canada (259,8 mio. USD), UK (220,6 mio. USD), Tyskland (206,9 mio. USD) og Nederlandene (201,9 mio. USD), |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det internationale samfund har reageret helt fantastisk på personelminetragediens udfordringer og har bidraget med omkring 3,9 mia. USD i perioden 1999-2009 og til, at de største donorer har været USA (902,4 mio. USD), EU (521,9 mio. USD), Japan (336,9 mio. USD), Norge (342,7 mio. USD), Canada (259,8 mio. USD), UK (220,6 mio. USD), Tyskland (206,9 mio. USD) og Nederlandene (201,9 mio. USD),

| M. | der henviser til, at opfattelsen af minefaren ofte overgår virkeligheden, og at det er blevet beregnet, at kun 2 % af de arealer, der er genstand for dyr fysisk "rydning", rent faktisk er inficeret med personelminer eller andre eksplosive krigsefterladenskaber; der henviser til, at der er klare indikationer af, at de midler, der er afsat til minerydning, anvendes ineffektivt; der endvidere bemærker, at bedre undersøgelsesmetoder og en bedre forståelse af undersøgelsesresultaterne kan mindske - og i de seneste år har mindsket -behovet for fuldstændig rydning af formodet farlige områder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at opfattelsen af minefaren ofte overgår virkeligheden, og at det er blevet beregnet, at kun 2 % af de arealer, der er genstand for dyr fysisk "rydning", rent faktisk er inficeret med personelminer eller andre eksplosive krigsefterladenskaber; der henviser til, at der er klare indikationer af, at de midler, der er afsat til minerydning, anvendes ineffektivt; der endvidere bemærker, at bedre undersøgelsesmetoder og en bedre forståelse af undersøgelsesresultaterne kan mindske - og i de seneste år har mindsket -behovet for fuldstændig rydning af formodet farlige områder,

| N. | der henviser til, at de teknikker og den teknologi, der anvendes til sporing af eksplosiver, på trods af store investeringer ikke har gjort væsentlige fremskridt, og at dette er blevet endnu mere nødvendigt i betragtning af den stigende brug af IED'er, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de teknikker og den teknologi, der anvendes til sporing af eksplosiver, på trods af store investeringer ikke har gjort væsentlige fremskridt, og at dette er blevet endnu mere nødvendigt i betragtning af den stigende brug af IED'er,

| O. | der henviser til, at uddannelse i risikominimering er et nøgleelement i at hjælpe folk, navnlig børn, i mineinficerede områder til at leve mere sikkert og til at lære om farerne ved personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at uddannelse i risikominimering er et nøgleelement i at hjælpe folk, navnlig børn, i mineinficerede områder til at leve mere sikkert og til at lære om farerne ved personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber,

Den globale minerydningsindsats

| 1. | roser de fremskridt, der er gjort inden for minerydning i løbet af det seneste årti, men understreger, at det er nødvendigt at refokusere og intensivere indsatsen, hvis personelminetruslen skal udryddes inden for en begrænset periode; |
| --- | --- |

1.

roser de fremskridt, der er gjort inden for minerydning i løbet af det seneste årti, men understreger, at det er nødvendigt at refokusere og intensivere indsatsen, hvis personelminetruslen skal udryddes inden for en begrænset periode;

| 2. | glæder sig meget over, at 156 lande nu har undertegnet og ratificeret konventionen om forbud mod personelminer, herunder 25 EU-medlemsstater, men beklager, at der endnu er omkring 37 lande, der ikke har undertegnet; opfordrer indtrængende alle ikke-kontraherende stater til at tiltræde konventionen om forbud mod personelminer og konventionen om klyngeammunition; opfordrer navnlig de EU-medlemsstater, der mangler at tiltræde konventionen, til at gøre dette og tilskynder til større synergi mellem de forskellige internationale instrumenter; |
| --- | --- |

2.

glæder sig meget over, at 156 lande nu har undertegnet og ratificeret konventionen om forbud mod personelminer, herunder 25 EU-medlemsstater, men beklager, at der endnu er omkring 37 lande, der ikke har undertegnet; opfordrer indtrængende alle ikke-kontraherende stater til at tiltræde konventionen om forbud mod personelminer og konventionen om klyngeammunition; opfordrer navnlig de EU-medlemsstater, der mangler at tiltræde konventionen, til at gøre dette og tilskynder til større synergi mellem de forskellige internationale instrumenter;

| 3. | glæder sig meget over, at 56 lande nu har tiltrådt konventionen om klyngeammunition, herunder 15 EU-medlemsstater; glæder sig endvidere over vedtagelsen af Vientiane-erklæringen fra 2010 og den tilhørende handlingsplan; opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme universel udbredelse og gennemførelse af både konventionen om forbud mod personelminer og konventionen om klyngeammunition; |
| --- | --- |

3.

glæder sig meget over, at 56 lande nu har tiltrådt konventionen om klyngeammunition, herunder 15 EU-medlemsstater; glæder sig endvidere over vedtagelsen af Vientiane-erklæringen fra 2010 og den tilhørende handlingsplan; opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme universel udbredelse og gennemførelse af både konventionen om forbud mod personelminer og konventionen om klyngeammunition;

| 4. | støtter fuldt ud gennemførelsen af Cartagena-handlingsplanen, som rummer en detaljeret femårsplan med forpligtelser inden for alle aspekter af minerydning, og opfordrer Rådet til snarest muligt at vedtage en afgørelse, der støtter denne plan; |
| --- | --- |

4.

støtter fuldt ud gennemførelsen af Cartagena-handlingsplanen, som rummer en detaljeret femårsplan med forpligtelser inden for alle aspekter af minerydning, og opfordrer Rådet til snarest muligt at vedtage en afgørelse, der støtter denne plan;

| 5. | understreger behovet for at skabe synergi mellem de forskellige dimensioner af minerydning, navnlig med hensyn til de humanitære aspekter og udviklingsaspekterne, også ved at øge det lokale ejerskab af og deltagelsen i beslægtede projekter for dermed bedre at kunne imødekomme den direkte berørte befolknings behov; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for at skabe synergi mellem de forskellige dimensioner af minerydning, navnlig med hensyn til de humanitære aspekter og udviklingsaspekterne, også ved at øge det lokale ejerskab af og deltagelsen i beslægtede projekter for dermed bedre at kunne imødekomme den direkte berørte befolknings behov;

| 6. | anerkender det store bidrag fra internationale donorer, internationale organer og ngo’er i forbindelse med bekæmpelsen af personelminernes svøbe såvel som den målrettede indsats og de personlige ofre, der er gjort af både internationalt og lokalt personale; |
| --- | --- |

6.

anerkender det store bidrag fra internationale donorer, internationale organer og ngo’er i forbindelse med bekæmpelsen af personelminernes svøbe såvel som den målrettede indsats og de personlige ofre, der er gjort af både internationalt og lokalt personale;

| 7. | glæder sig over, at yderligere syv lande har meddelt, at de har tilendebragt deres rydningsarbejde i 2009 og 2010, således at i alt 16 stater nu har gjort dette; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at yderligere syv lande har meddelt, at de har tilendebragt deres rydningsarbejde i 2009 og 2010, således at i alt 16 stater nu har gjort dette;

| 8. | anerkender, at USA har været den førende globale sponsor af minerydning, har ydet væsentlig støtte til internationale programmer med henblik på at rydde minerede områder og yde bistand til ofre og allerede har opfyldt de fleste centrale bestemmelser i konventionen om forbud mod personelminer, og tilskynder derfor USA til at tiltræde konventionen; |
| --- | --- |

8.

anerkender, at USA har været den førende globale sponsor af minerydning, har ydet væsentlig støtte til internationale programmer med henblik på at rydde minerede områder og yde bistand til ofre og allerede har opfyldt de fleste centrale bestemmelser i konventionen om forbud mod personelminer, og tilskynder derfor USA til at tiltræde konventionen;

| 9. | opfordrer indtrængende Rusland til at tiltræde konventionen om forbud mod personelminer, og bemærker, at Rusland, der tidligere var oprindelsesland for et stort antal personelminer og længe selv anvendte miner, er blevet taget af 2010-listen efter at have erklæret, at landet er ophørt med at udlægge miner; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende Rusland til at tiltræde konventionen om forbud mod personelminer, og bemærker, at Rusland, der tidligere var oprindelsesland for et stort antal personelminer og længe selv anvendte miner, er blevet taget af 2010-listen efter at have erklæret, at landet er ophørt med at udlægge miner;

| 10. | erindrer de stater, der er tiltrådt traktaten, om deres internationale forpligtelse til at destruere lagrene af personelminer; er bekymret over, at Kina og Rusland har de største lagre af personelminer, som er anslået til hhv. 100 millioner og 24,5 millioner; opfordrer indtrængende EU til under forhandlingerne med Rusland og Kina at inkludere spørgsmålene om destruktion af deres lagre og deres snarlige tiltrædelse af konventionen om forbud mod personelminer, og opfordrer endvidere EU til at fortsætte med at fremme universel udbredelse af konventionen om forbud mod personelminer og andre relevante konventioner, også ved at ved at lade spørgsmålet om minerydning indgå i den politiske dialog og i de aftaler, der indgås med tredjelande; |
| --- | --- |

10.

erindrer de stater, der er tiltrådt traktaten, om deres internationale forpligtelse til at destruere lagrene af personelminer; er bekymret over, at Kina og Rusland har de største lagre af personelminer, som er anslået til hhv. 100 millioner og 24,5 millioner; opfordrer indtrængende EU til under forhandlingerne med Rusland og Kina at inkludere spørgsmålene om destruktion af deres lagre og deres snarlige tiltrædelse af konventionen om forbud mod personelminer, og opfordrer endvidere EU til at fortsætte med at fremme universel udbredelse af konventionen om forbud mod personelminer og andre relevante konventioner, også ved at ved at lade spørgsmålet om minerydning indgå i den politiske dialog og i de aftaler, der indgås med tredjelande;

| 11. | beklager oprørs- og terroristgruppers og andre ikke-statslige aktørers fortsatte anvendelse af personelminer, og henviser i denne forbindelse til situationen i Colombia, hvor FARC af alle oprørsgrupper i verden skønnes at være den største bruger af personelminer; |
| --- | --- |

11.

beklager oprørs- og terroristgruppers og andre ikke-statslige aktørers fortsatte anvendelse af personelminer, og henviser i denne forbindelse til situationen i Colombia, hvor FARC af alle oprørsgrupper i verden skønnes at være den største bruger af personelminer;

Casestudy - Afghanistan

| 12. | bemærker, at den udbredte og vilkårlige brug af personelminer igennem mere end tre årtiers konflikter har betydet, at Afghanistan er et af verdens mest mineinficerede lande, som ydermere også er ramt af Talebans brug af IED’er; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at den udbredte og vilkårlige brug af personelminer igennem mere end tre årtiers konflikter har betydet, at Afghanistan er et af verdens mest mineinficerede lande, som ydermere også er ramt af Talebans brug af IED’er;

| 13. | beklager dybt, at Afghanistan til trods for over ti års rydning foretaget via verdens største og bedst finansierede humanitære minerydningsprogram stadig står for et af verdens højeste antal ofre for personelminer, og udtrykker alvorlig bekymring over, at over halvdelen af de 508 ofre for personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber i perioden 1. marts 2009-1. marts 2010 var børn; |
| --- | --- |

13.

beklager dybt, at Afghanistan til trods for over ti års rydning foretaget via verdens største og bedst finansierede humanitære minerydningsprogram stadig står for et af verdens højeste antal ofre for personelminer, og udtrykker alvorlig bekymring over, at over halvdelen af de 508 ofre for personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber i perioden 1. marts 2009-1. marts 2010 var børn;

| 14. | erkender, at den verserende konflikt i mange områder gør minerydning særligt farlig, og at Taleban har angrebet FN-kontorer og såvel lokalt som internationalt personale; |
| --- | --- |

14.

erkender, at den verserende konflikt i mange områder gør minerydning særligt farlig, og at Taleban har angrebet FN-kontorer og såvel lokalt som internationalt personale;

| 15. | bemærker, at det internationale samfund gav omkring 80 mio. USD til minerydning i Afghanistan i 2009, og at EU’s økonomiske og tekniske bistand siden 2002, som beløber sig til 89 mio. EUR, har bidraget til at rydde ca. 240 km2 af landet for personelminer og dermed gøre landet økonomisk tilgængeligt og muliggøre genopbygningen af ejendomme og familiers hjemvenden; understreger behovet for større fokus på bistand til ofre og oplysning om minefarer; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at det internationale samfund gav omkring 80 mio. USD til minerydning i Afghanistan i 2009, og at EU’s økonomiske og tekniske bistand siden 2002, som beløber sig til 89 mio. EUR, har bidraget til at rydde ca. 240 km2 af landet for personelminer og dermed gøre landet økonomisk tilgængeligt og muliggøre genopbygningen af ejendomme og familiers hjemvenden; understreger behovet for større fokus på bistand til ofre og oplysning om minefarer;

| 16. | glæder sig over, at operationerne næsten udelukkende hviler på omkring 10 000 lokalt ansatte med international støtte, hvilket styrker ejerskabselementet i processen; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at operationerne næsten udelukkende hviler på omkring 10 000 lokalt ansatte med international støtte, hvilket styrker ejerskabselementet i processen;

| 17. | udtrykker bekymring over den tilsyneladende manglende vilje hos den afghanske regering på såvel centralt niveau som på provinsniveau til at påtage sig ansvaret for minerydningen; |
| --- | --- |

17.

udtrykker bekymring over den tilsyneladende manglende vilje hos den afghanske regering på såvel centralt niveau som på provinsniveau til at påtage sig ansvaret for minerydningen;

Casestudy - Angola

| 18. | konstaterer, at cirka 30 år med konflikt har ført til, at Angola, lige som Afghanistan, er et af de lande, der er hårdest ramt af personelminer; |
| --- | --- |

18.

konstaterer, at cirka 30 år med konflikt har ført til, at Angola, lige som Afghanistan, er et af de lande, der er hårdest ramt af personelminer;

| 19. | bemærker, at CNIDAH er velfunderet som den nationale myndighed for minerydning, men at donorlandene har begrænset indflydelse, og regeringen har adgang til sine egne betydelige økonomiske ressourcer, navnlig fra olieindtægter; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at CNIDAH er velfunderet som den nationale myndighed for minerydning, men at donorlandene har begrænset indflydelse, og regeringen har adgang til sine egne betydelige økonomiske ressourcer, navnlig fra olieindtægter;

| 20. | er dybt bekymret over de mange strukturelle problemer, der fremhæves i Kommissionens evaluering fra 2009, f.eks. den manglende effekt af de 2,7 mio. EUR, der er brugt på 22 medarbejdere i CNIDAH; opfordrer EU til at overvåge, kontrollere og evaluere den effektive anvendelse af midlerne og sikre, at budgetbevillingerne anvendes effektivt og målrettet til at opnå de ønskede resultater for så vidt angår ryddede områder; |
| --- | --- |

20.

er dybt bekymret over de mange strukturelle problemer, der fremhæves i Kommissionens evaluering fra 2009, f.eks. den manglende effekt af de 2,7 mio. EUR, der er brugt på 22 medarbejdere i CNIDAH; opfordrer EU til at overvåge, kontrollere og evaluere den effektive anvendelse af midlerne og sikre, at budgetbevillingerne anvendes effektivt og målrettet til at opnå de ønskede resultater for så vidt angår ryddede områder;

| 21. | beklager, at omfanget af truslen fra personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber stadig ikke kendes med sikkerhed til trods for færdiggørelsen af en national undersøgelse i 2007 og et stort minerydningsprogram, og at det med det nuværende tempo vil tage 100 år at rydde landet; understreger den påtrængende nødvendighed af at få opbygget et andet forhold mellem regeringen og de internationale donorer, afsætte flere nationale ressourcer til dette problem, indføre forbedrede områdebegrænsningsteknikker og øget national minerydningskapacitet, således at der hurtigere kan frigives jord til produktionsformål; |
| --- | --- |

21.

beklager, at omfanget af truslen fra personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber stadig ikke kendes med sikkerhed til trods for færdiggørelsen af en national undersøgelse i 2007 og et stort minerydningsprogram, og at det med det nuværende tempo vil tage 100 år at rydde landet; understreger den påtrængende nødvendighed af at få opbygget et andet forhold mellem regeringen og de internationale donorer, afsætte flere nationale ressourcer til dette problem, indføre forbedrede områdebegrænsningsteknikker og øget national minerydningskapacitet, således at der hurtigere kan frigives jord til produktionsformål;

Casestudy - Bosnien

| 22. | beklager, at Bosnien-Hercegovina (BiH) 16 år efter afslutningen på konflikten stadig er kraftigt inficeret med personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, med omkring 11 000 minefelter og - anslået - 220 000 aktive personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber i landet, som udgør en alvorlig udfordring for sikkerheden og en hindring for den økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

22.

beklager, at Bosnien-Hercegovina (BiH) 16 år efter afslutningen på konflikten stadig er kraftigt inficeret med personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber, med omkring 11 000 minefelter og - anslået - 220 000 aktive personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber i landet, som udgør en alvorlig udfordring for sikkerheden og en hindring for den økonomiske og sociale udvikling;

| 23. | bemærker de forbedringer, der er sket med hensyn til forvaltningen af minerydning gennem oprettelsen af BiH’s Minerydningscenter, men beklager, at BiH er langt bagud i forhold til de bevillings- og rydningsmål, der er fastsat i landets anmodning om udsættelse i forbindelse med konventionen om forbud mod personelminer; |
| --- | --- |

23.

bemærker de forbedringer, der er sket med hensyn til forvaltningen af minerydning gennem oprettelsen af BiH’s Minerydningscenter, men beklager, at BiH er langt bagud i forhold til de bevillings- og rydningsmål, der er fastsat i landets anmodning om udsættelse i forbindelse med konventionen om forbud mod personelminer;

| 24. | erkender, at ressourcemobilisering udgør en betydelig udfordring for regeringen, og at minerydningsstrategien 2009-2019 endnu mangler at blive vedtaget; beklager, at statens primære organ med ansvar for minerydning, Minerydningskommissionen, i flere år ikke er mødtes med de donorrepræsentanter, der er udstationeret i Sarajevo, og at dens medlemmer ikke har deltaget i internationale møder vedrørende konventionen om forbud mod personelminer, siden den anden revisionskonference i 2009; opfordrer indtrængende regeringen til at påtage sig det fulde ejerskab af minerydningen for at sikre den strategiske planlægning og forvaltning heraf; |
| --- | --- |

24.

erkender, at ressourcemobilisering udgør en betydelig udfordring for regeringen, og at minerydningsstrategien 2009-2019 endnu mangler at blive vedtaget; beklager, at statens primære organ med ansvar for minerydning, Minerydningskommissionen, i flere år ikke er mødtes med de donorrepræsentanter, der er udstationeret i Sarajevo, og at dens medlemmer ikke har deltaget i internationale møder vedrørende konventionen om forbud mod personelminer, siden den anden revisionskonference i 2009; opfordrer indtrængende regeringen til at påtage sig det fulde ejerskab af minerydningen for at sikre den strategiske planlægning og forvaltning heraf;

| 25. | lykønsker den Slovenien-baserede "International Trust Fund for Demining and Mine Victims assistance" (ITFD) med det bidrag, den har ydet til minerydning i BiH, og understreger, at det er nødvendigt, at den fortsat fokuserer på BiH, indtil dette problem er fuldstændigt løst; |
| --- | --- |

25.

lykønsker den Slovenien-baserede "International Trust Fund for Demining and Mine Victims assistance" (ITFD) med det bidrag, den har ydet til minerydning i BiH, og understreger, at det er nødvendigt, at den fortsat fokuserer på BiH, indtil dette problem er fuldstændigt løst;

| 26. | bemærker, at der arbejder 33 akkrediterede minerydningsorganisationer i BiH, men at den militære mandskabsstyrke kan udnyttes bedre; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at der arbejder 33 akkrediterede minerydningsorganisationer i BiH, men at den militære mandskabsstyrke kan udnyttes bedre;

| 27. | komplimenterer EUFOR ALTHEA og dets undervisere i minefarer for at have undervist adskillige tusinde mennesker og opfordrer dem til at fortsætte deres arbejde; |
| --- | --- |

27.

komplimenterer EUFOR ALTHEA og dets undervisere i minefarer for at have undervist adskillige tusinde mennesker og opfordrer dem til at fortsætte deres arbejde;

Bistand til ofrene

| 28. | erkender, at ofrene for personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber bliver ramt på deres liv og levebrød for altid, at de fortrinsvis er civile, ofte kommer fra de fattigste befolkningsgrupper i nogle af de fattigste lande og har brug for målrettet og vedvarende lægelig og social bistand i en lang årrække, selv efter at der ikke længere sker ulykkestilfælde; |
| --- | --- |

28.

erkender, at ofrene for personelminer og andre eksplosive krigsefterladenskaber bliver ramt på deres liv og levebrød for altid, at de fortrinsvis er civile, ofte kommer fra de fattigste befolkningsgrupper i nogle af de fattigste lande og har brug for målrettet og vedvarende lægelig og social bistand i en lang årrække, selv efter at der ikke længere sker ulykkestilfælde;

| 29. | glæder sig over, at antallet af tilskadekomne er faldet drastisk, men beklager dybt, at civile tegnede sig for 70 % af alle ulykkestilfælde i 2009, og beklager især det store antal tilskadekomne børn; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over, at antallet af tilskadekomne er faldet drastisk, men beklager dybt, at civile tegnede sig for 70 % af alle ulykkestilfælde i 2009, og beklager især det store antal tilskadekomne børn;

| 30. | beklager, at overlevende efter ulykker med landminer og de organisationer, der repræsenterer dem, kun deltog i gennemførelsen af bistand til ofrene i under halvdelen af de berørte lande, og er enig i, at sådanne overlevendes synspunkter og rettigheder skal respekteres fuldt ud; opfordrer indtrængende det internationale samfund og EU til i væsentlig grad at forhøje den andel af midlerne, der kan anvendes til bistand til ofre, men uden at dette sker på bekostning af minerydning; |
| --- | --- |

30.

beklager, at overlevende efter ulykker med landminer og de organisationer, der repræsenterer dem, kun deltog i gennemførelsen af bistand til ofrene i under halvdelen af de berørte lande, og er enig i, at sådanne overlevendes synspunkter og rettigheder skal respekteres fuldt ud; opfordrer indtrængende det internationale samfund og EU til i væsentlig grad at forhøje den andel af midlerne, der kan anvendes til bistand til ofre, men uden at dette sker på bekostning af minerydning;

Fremskridt med hensyn til minesporings- og undersøgelsesteknikker

| 31. | anerkender, at de lokale i mineramte områder er de bedste til at give en første indikation af, hvor der er minefare; |
| --- | --- |

31.

anerkender, at de lokale i mineramte områder er de bedste til at give en første indikation af, hvor der er minefare;

| 32. | bemærker, at hurtige, pålidelige og omkostningseffektive løsninger - omend der er gjort fremskridt inden for minesporingsteknologi, -uddannelse og -teknikker - stadig er svære at finde, og at teknikker, hvor der anvendes manuelle undersøgelser, uvægerligt stadig er vidt udbredte; anerkender det vigtige bidrag, FN’s internationale minerydningsstandarder (IMAS) har ydet med hensyn til at øge sikkerheden og effektiviteten af minerydningen ved at fastsætte standarder og tilbyde vejledning, og ligeledes bidraget fra FN’s minerydningstjeneste, der har koordineret minerydningsarbejdet; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at hurtige, pålidelige og omkostningseffektive løsninger - omend der er gjort fremskridt inden for minesporingsteknologi, -uddannelse og -teknikker - stadig er svære at finde, og at teknikker, hvor der anvendes manuelle undersøgelser, uvægerligt stadig er vidt udbredte; anerkender det vigtige bidrag, FN’s internationale minerydningsstandarder (IMAS) har ydet med hensyn til at øge sikkerheden og effektiviteten af minerydningen ved at fastsætte standarder og tilbyde vejledning, og ligeledes bidraget fra FN’s minerydningstjeneste, der har koordineret minerydningsarbejdet;

| 33. | bemærker, at de mest udbytterige udsigter for tekniske fremskridt inden for sporing ligger i skræddersyede metoder baseret på kombinationen af en række teknologier med sigte på at undgå tab og foretage minerydning med minimale konsekvenser for miljøet; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at de mest udbytterige udsigter for tekniske fremskridt inden for sporing ligger i skræddersyede metoder baseret på kombinationen af en række teknologier med sigte på at undgå tab og foretage minerydning med minimale konsekvenser for miljøet;

| 34. | erkender, at værdien af en veludført undersøgelse kun svarer til nøjagtigheden og effektiviteten af den efterfølgende rapportering, og at donorerne er nødt til at sikre, at deres finansiering af sådanne aktiviteter er givet godt ud; |
| --- | --- |

34.

erkender, at værdien af en veludført undersøgelse kun svarer til nøjagtigheden og effektiviteten af den efterfølgende rapportering, og at donorerne er nødt til at sikre, at deres finansiering af sådanne aktiviteter er givet godt ud;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at bevilge yderligere forskningsmidler til mineundersøgelses- og sporingsteknologier og -teknikker i tæt internationalt samarbejde med dem, der er specialiseret på dette område, og til at anvende de midler, der er til rådighed inden for det syvende rammeprogram og inden for sikkerhedsforskningsområdet; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at bevilge yderligere forskningsmidler til mineundersøgelses- og sporingsteknologier og -teknikker i tæt internationalt samarbejde med dem, der er specialiseret på dette område, og til at anvende de midler, der er til rådighed inden for det syvende rammeprogram og inden for sikkerhedsforskningsområdet;

Mod en afslutning på personelminetruslen

| 36. | er bekymret over, at nogle af de lande, der lider under følgerne af anvendelsen af personelminer, gør sig for afhængige af international finansiel bistand til minerydning og ikke afsætter tilstrækkeligt mange af deres egne ressourcer, hverken når det drejer sig om mandskab eller indtægter; opfordrer EU til at sikre større deltagelse fra de berørte landes side og til at minde disse lande om deres ansvar, og opfordrer til, at der især kigges nærmere på situationen i Angola med henblik på at mobilisere et større nationalt bidrag; |
| --- | --- |

36.

er bekymret over, at nogle af de lande, der lider under følgerne af anvendelsen af personelminer, gør sig for afhængige af international finansiel bistand til minerydning og ikke afsætter tilstrækkeligt mange af deres egne ressourcer, hverken når det drejer sig om mandskab eller indtægter; opfordrer EU til at sikre større deltagelse fra de berørte landes side og til at minde disse lande om deres ansvar, og opfordrer til, at der især kigges nærmere på situationen i Angola med henblik på at mobilisere et større nationalt bidrag;

| 37. | er bekymret over omdirigeringen af ressourcer til "minerydning" i områder, hvor der ikke er nogen særlig fare i humanitær forstand eller for den økonomiske udvikling, eller hvor der hersker en opfattelse af fare, men hvor denne ikke er reel, på bekostning af fokus på områder, hvor der er udpræget fare for menneskeliv; opfordrer til, at der lægges større vægt på bedre planlægning og styring af operationer samt mere præcise indledende undersøgelser af og rapportering om områder under mistanke; |
| --- | --- |

37.

er bekymret over omdirigeringen af ressourcer til "minerydning" i områder, hvor der ikke er nogen særlig fare i humanitær forstand eller for den økonomiske udvikling, eller hvor der hersker en opfattelse af fare, men hvor denne ikke er reel, på bekostning af fokus på områder, hvor der er udpræget fare for menneskeliv; opfordrer til, at der lægges større vægt på bedre planlægning og styring af operationer samt mere præcise indledende undersøgelser af og rapportering om områder under mistanke;

| 38. | udtrykker bekymring over den ringe sikkerhed og kontrol i forbindelse med militære lagre, der indeholder våben og eksplosiv ammunition, inklusive landminer, navnlig i lande med oprør og uro; |
| --- | --- |

38.

udtrykker bekymring over den ringe sikkerhed og kontrol i forbindelse med militære lagre, der indeholder våben og eksplosiv ammunition, inklusive landminer, navnlig i lande med oprør og uro;

| 39. | mener, at det internationale samfund bør samle sin opmærksomhed om de lande, der er mindst i stand til at klare sig selv, og om minerydning og bistand til ofre, og at målet bør være hurtigere at nå frem til en situation, hvor landene kan erklæres fri for minetrusler mod menneskeliv og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

39.

mener, at det internationale samfund bør samle sin opmærksomhed om de lande, der er mindst i stand til at klare sig selv, og om minerydning og bistand til ofre, og at målet bør være hurtigere at nå frem til en situation, hvor landene kan erklæres fri for minetrusler mod menneskeliv og økonomisk udvikling;

| 40. | opfordrer indtrængende donorerne til at yde bistand med mere effektiv målrettet fokusering, monitorering og evaluering; |
| --- | --- |

40.

opfordrer indtrængende donorerne til at yde bistand med mere effektiv målrettet fokusering, monitorering og evaluering;

| 41. | mener, at indsatsen bør koncentreres om at skabe og udvikle større lokal kapacitet, hvilket kan indbefatte særligt uddannet lokalt personale på et struktureret og professionelt grundlag eller hyppigere anvendelse i postkonfliktsituationer af militære enheder, der er særligt uddannede i humanitær minerydning; |
| --- | --- |

41.

mener, at indsatsen bør koncentreres om at skabe og udvikle større lokal kapacitet, hvilket kan indbefatte særligt uddannet lokalt personale på et struktureret og professionelt grundlag eller hyppigere anvendelse i postkonfliktsituationer af militære enheder, der er særligt uddannede i humanitær minerydning;

| 42. | henstiller til bedre national planlægning, der trækker på bedste praksis, og forstærket international koordinering af minerydning, som på mere effektiv vis målretter ressourcerne mod områder med højt prioriterede behov og samtidig fastholder strukturer, der ikke bliver bureaukratisk tunge; |
| --- | --- |

42.

henstiller til bedre national planlægning, der trækker på bedste praksis, og forstærket international koordinering af minerydning, som på mere effektiv vis målretter ressourcerne mod områder med højt prioriterede behov og samtidig fastholder strukturer, der ikke bliver bureaukratisk tunge;

| 43. | beklager, at der ikke er nogen pålidelige statistikker over det aktuelle antal af ofre for personelminer/andre eksplosive krigsefterladenskaber/improviserede eksplosive anordninger, og opfordrer indtrængende til en grundig analyse, der kan fungere som rettesnor for en mere effektiv målretning af ressourcerne, som tager mere hensyn til ofrenes og deres familiers behov; |
| --- | --- |

43.

beklager, at der ikke er nogen pålidelige statistikker over det aktuelle antal af ofre for personelminer/andre eksplosive krigsefterladenskaber/improviserede eksplosive anordninger, og opfordrer indtrængende til en grundig analyse, der kan fungere som rettesnor for en mere effektiv målretning af ressourcerne, som tager mere hensyn til ofrenes og deres familiers behov;

| 44. | beklager, at EU siden afskaffelsen af sin øremærkede budgetpost i 2007 har manglet et instrument, der er fleksibelt og omfatter flere lande og reagerer sammenhængende på minerydningsprioriteterne, og at der, kvantitativt set, har været et fald i den samlede EU-finansiering til minerydning; opfordrer derfor til genindførelse af en mere helhjertet tilgang med én budgetpost og under ledelse af ét direktorat, hvis personale kun løser disse opgaver, hvilket vil sende et signal om styrken af EU’s fortsatte engagement i minerydning, i hvilken forbindelse der må tages hensyn til de enkelte landes behov, som fastlagt i strategidokumenterne for de respektive lande, og samtidig til, at tilstedeværelsen af landminer i nogle lande er blevet et strukturelt spørgsmål og dermed et spørgsmål for EU’s udviklingspolitik; |
| --- | --- |

44.

beklager, at EU siden afskaffelsen af sin øremærkede budgetpost i 2007 har manglet et instrument, der er fleksibelt og omfatter flere lande og reagerer sammenhængende på minerydningsprioriteterne, og at der, kvantitativt set, har været et fald i den samlede EU-finansiering til minerydning; opfordrer derfor til genindførelse af en mere helhjertet tilgang med én budgetpost og under ledelse af ét direktorat, hvis personale kun løser disse opgaver, hvilket vil sende et signal om styrken af EU’s fortsatte engagement i minerydning, i hvilken forbindelse der må tages hensyn til de enkelte landes behov, som fastlagt i strategidokumenterne for de respektive lande, og samtidig til, at tilstedeværelsen af landminer i nogle lande er blevet et strukturelt spørgsmål og dermed et spørgsmål for EU’s udviklingspolitik;

| 45. | beklager, at hverken stabilitetsinstrumentets ekstraordinære bistandsforanstaltninger (artikel 3) eller den langsigtede komponent (artikel 4) hidtil har været anvendt til finansiering af minerydningsprogrammer; |
| --- | --- |

45.

beklager, at hverken stabilitetsinstrumentets ekstraordinære bistandsforanstaltninger (artikel 3) eller den langsigtede komponent (artikel 4) hidtil har været anvendt til finansiering af minerydningsprogrammer;

| 46. | fremhæver kapaciteten til minerydning, som kan yde et væsentligt bidrag til postkonfliktafvæbning, -demobilisering og -rehabilitering, ikke mindst ved at tilvejebringe yderst velanset uddannelse og arbejde for tidligere kombattanter; |
| --- | --- |

46.

fremhæver kapaciteten til minerydning, som kan yde et væsentligt bidrag til postkonfliktafvæbning, -demobilisering og -rehabilitering, ikke mindst ved at tilvejebringe yderst velanset uddannelse og arbejde for tidligere kombattanter;

| 47. | opfordrer donorerne til at standardisere deres metoder til overvågning og bedømmelse af minerydningsaktionernes omkostningseffektivitet, således at de bliver mere åbne for sammenligning og kontrol for hvert enkelt land, og til med hjælp fra The Mine Action Support Group (MASG) at identificere og udbrede bedste praksis; |
| --- | --- |

47.

opfordrer donorerne til at standardisere deres metoder til overvågning og bedømmelse af minerydningsaktionernes omkostningseffektivitet, således at de bliver mere åbne for sammenligning og kontrol for hvert enkelt land, og til med hjælp fra The Mine Action Support Group (MASG) at identificere og udbrede bedste praksis;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at opdatere EF-retningslinjerne for minerydning 2008-2013, således at de afspejler de foreslåede ændringer i den institutionelle og finansieringsmæssige struktur, sikre en hurtigere og mere fleksibel fordeling af midlerne, tilvejebringe klare instrukser for, hvordan man får adgang til finansiering, idet der fokuseres på de mest presserende prioriteter og bedste praksis, benytte "støttepakker", der skal sætte de mest trængende lande i stand til at overholde deres forpligtelser i henhold til konventionen om forbud mod personelminer, samt grundigt at overvåge og evaluere effektiviteten af finansieringen; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at opdatere EF-retningslinjerne for minerydning 2008-2013, således at de afspejler de foreslåede ændringer i den institutionelle og finansieringsmæssige struktur, sikre en hurtigere og mere fleksibel fordeling af midlerne, tilvejebringe klare instrukser for, hvordan man får adgang til finansiering, idet der fokuseres på de mest presserende prioriteter og bedste praksis, benytte "støttepakker", der skal sætte de mest trængende lande i stand til at overholde deres forpligtelser i henhold til konventionen om forbud mod personelminer, samt grundigt at overvåge og evaluere effektiviteten af finansieringen;

| 49. | understreger, at minerydning bør udgøre et obligatorisk element i landestrategierne for lande, hvor det er kendt, at miner er udlagt og/eller oplagret; |
| --- | --- |

49.

understreger, at minerydning bør udgøre et obligatorisk element i landestrategierne for lande, hvor det er kendt, at miner er udlagt og/eller oplagret;

| 50. | er overbevist om, at en verden fri for personelminers trusler mod menneskers liv og levebrød og mod økonomisk udvikling er realistisk inden for en begrænset tidshorisont gennem bedre international koordinering og prioritering, bedre praksisser for styring, undersøgelser og minerydning, bedre overvågning og rapportering samt en mere klarsynet og bedre anvendelse af de økonomiske midler; |
| --- | --- |

50.

er overbevist om, at en verden fri for personelminers trusler mod menneskers liv og levebrød og mod økonomisk udvikling er realistisk inden for en begrænset tidshorisont gennem bedre international koordinering og prioritering, bedre praksisser for styring, undersøgelser og minerydning, bedre overvågning og rapportering samt en mere klarsynet og bedre anvendelse af de økonomiske midler;

*

* *

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og medlemsstaternes regeringer, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, Kommissionen, FN, USA’s præsident og den amerikanske kongres, regeringerne i de mest mineplagede lande samt til internationale ngo’er. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og medlemsstaternes regeringer, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, Kommissionen, FN, USA’s præsident og den amerikanske kongres, regeringerne i de mest mineplagede lande samt til internationale ngo’er.

---

(1)  EUT C 104 af 30.4.2004, s. 1075.

(2)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 473.

(3)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 336.

(4)  EUT C 323 E af 18.12.2008, s. 485.

(5)  EUT C 72 E af 21.3.2002, s. 352.

(6)  EUT L 234 af 1.9.2001, s. 1.

(7)  EFT L 234 af 1.9.2001, s. 6.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0285.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/198 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/198

---

Torsdag den 7. juli 2011Den Demokratiske Republik Congo og massevoldtægterne i provinsen Sydkivu

P7_TA(2011)0340

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Den Demokratiske Republik Congo og massevoldtægterne i provinsen Sydkivu

2013/C 33 E/23

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Demokratiske Republik Congo (DR Congo), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Demokratiske Republik Congo (DR Congo),

| — | der henviser til Cotonou-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonou-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i juni 2000,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem,

| — | der henviser til Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol, som blev vedtaget i 1998, særlig artikel 7 og 8, hvori voldtægt, seksuelt slaveri, tvungen prostitution, påtvungen graviditet, tvungen sterilisering eller enhver anden form for seksuel vold defineres som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser og ligestilles med en form for tortur og en alvorlig krigsforbrydelse, uanset om disse forbrydelser begås systematisk eller ej under interne eller internationale konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol, som blev vedtaget i 1998, særlig artikel 7 og 8, hvori voldtægt, seksuelt slaveri, tvungen prostitution, påtvungen graviditet, tvungen sterilisering eller enhver anden form for seksuel vold defineres som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser og ligestilles med en form for tortur og en alvorlig krigsforbrydelse, uanset om disse forbrydelser begås systematisk eller ej under interne eller internationale konflikter,

| — | der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) og 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed og resolution 1888 (2009) om seksuel vold mod kvinder og børn under væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) og 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed og resolution 1888 (2009) om seksuel vold mod kvinder og børn under væbnede konflikter,

| — | der henviser til resolution 1925 (2010) fra FN's Sikkerhedsråd, der specificerer mandatet for FN's stabiliseringsmission i DR Congo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 1925 (2010) fra FN's Sikkerhedsråd, der specificerer mandatet for FN's stabiliseringsmission i DR Congo (MONUSCO),

| — | der henviser til resolution 1991 af 28. juni 2011 fra FN’s Sikkerhedsråd, der forlænger MONUSCO’s mandat, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 1991 af 28. juni 2011 fra FN’s Sikkerhedsråd, der forlænger MONUSCO’s mandat,

| — | der henviser til erklæringen af 23. juni 2011 fra den særlige repræsentant for bekæmpelse af seksuel vold i væbnede konflikter, Margot Wallström, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 23. juni 2011 fra den særlige repræsentant for bekæmpelse af seksuel vold i væbnede konflikter, Margot Wallström,

| — | der henviser til slutkommunikéet fra det sjette regionale møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, som fandt sted i Yaoundé i Cameroun den 28. og 29. april 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutkommunikéet fra det sjette regionale møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, som fandt sted i Yaoundé i Cameroun den 28. og 29. april 2011,

| — | der henviser til den lov om seksuel vold, som blev vedtaget af DR Congos parlament i 2006 og har til formål at fremskynde retsforfølgningen i tilfælde af voldtægt og pålægge strengere sanktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til den lov om seksuel vold, som blev vedtaget af DR Congos parlament i 2006 og har til formål at fremskynde retsforfølgningen i tilfælde af voldtægt og pålægge strengere sanktioner,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at 170 mennesker blev udsat for voldtægt eller fysisk vold mellem den 10. og 12. juni 2011 i landsbyerne Nakiele og Abala i provinsen Sydkivu; der henviser til, at medlemmer af den bevæbnede gruppe, der begik disse overgreb, allerede havde været involveret i massevoldtægter, tilbageholdelser og plyndringer i den samme region i januar 2011, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 170 mennesker blev udsat for voldtægt eller fysisk vold mellem den 10. og 12. juni 2011 i landsbyerne Nakiele og Abala i provinsen Sydkivu; der henviser til, at medlemmer af den bevæbnede gruppe, der begik disse overgreb, allerede havde været involveret i massevoldtægter, tilbageholdelser og plyndringer i den samme region i januar 2011,

| B. | der henviser til, at den sikkerhedsmæssige situation i Sydkivu er yderst prekær, og at urolighederne i den østlige del af DR Congo har medført en mangedobling i antallet af menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser, herunder seksuel vold over for kvinder, massevoldtægter og andre former for tortur, massakrer på civile og masseindrullering af børnesoldater – overgreb, der er begået af bevæbnede grupper af oprørere samt statens væbnede styrker og politiet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den sikkerhedsmæssige situation i Sydkivu er yderst prekær, og at urolighederne i den østlige del af DR Congo har medført en mangedobling i antallet af menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser, herunder seksuel vold over for kvinder, massevoldtægter og andre former for tortur, massakrer på civile og masseindrullering af børnesoldater – overgreb, der er begået af bevæbnede grupper af oprørere samt statens væbnede styrker og politiet,

| C. | der henviser til, at voldtægt benyttes af de kæmpende parter som et regulært våben til at intimidere, straffe og kontrollere deres ofre, og at dette fænomen på grufuld vis har vundet almindelig udbredelse i den østlige del af DR Congo efter påbegyndelsen af militære operationer i 2009; der henviser til, at de grusomme overgreb, som er målrettet mod kvinder, omfatter voldtægt, kollektiv voldtægt, seksuelt slaveri og drab og har vidtgående konsekvenser i form af fysisk og psykisk nedbrydning af kvinderne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at voldtægt benyttes af de kæmpende parter som et regulært våben til at intimidere, straffe og kontrollere deres ofre, og at dette fænomen på grufuld vis har vundet almindelig udbredelse i den østlige del af DR Congo efter påbegyndelsen af militære operationer i 2009; der henviser til, at de grusomme overgreb, som er målrettet mod kvinder, omfatter voldtægt, kollektiv voldtægt, seksuelt slaveri og drab og har vidtgående konsekvenser i form af fysisk og psykisk nedbrydning af kvinderne,

| D. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd den 29. juni 2011 vedtog at forlænge FN's stabiliseringsmission i Den Demokratiske Republik Congo (MONUSCO) i yderligere et år, og erindrer om, at denne mission har mandat til at benytte alle de nødvendige midler til at beskytte civilbefolkningen mod krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd den 29. juni 2011 vedtog at forlænge FN's stabiliseringsmission i Den Demokratiske Republik Congo (MONUSCO) i yderligere et år, og erindrer om, at denne mission har mandat til at benytte alle de nødvendige midler til at beskytte civilbefolkningen mod krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne,

| E. | der henviser til, at voldtægtsofrene står over for en meget mangelfuld infrastruktur og ikke nyder godt af passende bistand eller lægehjælp; der henviser til, at kvinderne med overlæg overfaldes i fuld offentlighed, at disse overgreb ofte koster dem deres position i samfundet og deres evne til at tage sig af deres børn, og at der er en betydelig risiko for at blive smittet med hiv-virus; der henviser til, at den lægelige nødhjælp udelukkende ydes af de talrige ngo’er, der er aktive i området, og at der ikke længere er sikkerhed for en koordineret indsats og adgang til ofrene, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at voldtægtsofrene står over for en meget mangelfuld infrastruktur og ikke nyder godt af passende bistand eller lægehjælp; der henviser til, at kvinderne med overlæg overfaldes i fuld offentlighed, at disse overgreb ofte koster dem deres position i samfundet og deres evne til at tage sig af deres børn, og at der er en betydelig risiko for at blive smittet med hiv-virus; der henviser til, at den lægelige nødhjælp udelukkende ydes af de talrige ngo’er, der er aktive i området, og at der ikke længere er sikkerhed for en koordineret indsats og adgang til ofrene,

| F. | der henviser til, at DR Congos manglende evne til at retsforfølge medlemmer af landets egen hær og diverse væbnede grupper for forbrydelser, der er i strid med folkeretten, har virket fremmende på en praksis med straffrihed; der henviser til, at den congolesiske hær ikke råder over de nødvendige menneskelige, tekniske og økonomiske ressourcer til at udføre sine opgaver i de østlige provinser af DR Congo og til at beskytte befolkningen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at DR Congos manglende evne til at retsforfølge medlemmer af landets egen hær og diverse væbnede grupper for forbrydelser, der er i strid med folkeretten, har virket fremmende på en praksis med straffrihed; der henviser til, at den congolesiske hær ikke råder over de nødvendige menneskelige, tekniske og økonomiske ressourcer til at udføre sine opgaver i de østlige provinser af DR Congo og til at beskytte befolkningen,

| G. | der henviser til, at loven om seksuel vold, der blev vedtaget af DR Congos parlament i 2006, kun anvendes i yderst begrænset omfang, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at loven om seksuel vold, der blev vedtaget af DR Congos parlament i 2006, kun anvendes i yderst begrænset omfang,

| H. | der henviser til, at medierne spiller en afgørende rolle for at opretholde en stærk mobilisering og varsko den offentlige opinion, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medierne spiller en afgørende rolle for at opretholde en stærk mobilisering og varsko den offentlige opinion,

| 1. | fordømmer på det kraftigste massevoldtægterne, tilfældene af seksuel vold og de øvrige krænkelser af menneskerettighederne, der fandt sted mellem den 10. og 12. juni 2011 i regionen Sydkivu; udtrykker sin medfølelse med alle de ofre, der har lidt nød og smerte på grund af seksuelle voldsovergreb, navnlig de massevoldtægter, der gentagne gange er blevet begået i den østlige del af DR Congo gennem de sidste fire år; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste massevoldtægterne, tilfældene af seksuel vold og de øvrige krænkelser af menneskerettighederne, der fandt sted mellem den 10. og 12. juni 2011 i regionen Sydkivu; udtrykker sin medfølelse med alle de ofre, der har lidt nød og smerte på grund af seksuelle voldsovergreb, navnlig de massevoldtægter, der gentagne gange er blevet begået i den østlige del af DR Congo gennem de sidste fire år;

| 2. | anmoder regeringen i DR Congo om at anse kampen mod massevoldtægter og seksuel vold mod kvinder for en national prioritet; |
| --- | --- |

2.

anmoder regeringen i DR Congo om at anse kampen mod massevoldtægter og seksuel vold mod kvinder for en national prioritet;

| 3. | glæder sig over FN's beslutning om at foretage en undersøgelse af disse hændelser; opfordrer til, at disse forbrydelser underkastes en øjeblikkelig undersøgelse, der skal være uafhængig og upartisk i overensstemmelse med de internationale normer; beklager dybt, at krigsforbrydere fortsat indtager høje kommandostillinger; opfordrer til virkningsfulde og øjeblikkelige foranstaltninger, der kan sikre beskyttelsen af ofre og vidner både under og efter disse undersøgelser; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over FN's beslutning om at foretage en undersøgelse af disse hændelser; opfordrer til, at disse forbrydelser underkastes en øjeblikkelig undersøgelse, der skal være uafhængig og upartisk i overensstemmelse med de internationale normer; beklager dybt, at krigsforbrydere fortsat indtager høje kommandostillinger; opfordrer til virkningsfulde og øjeblikkelige foranstaltninger, der kan sikre beskyttelsen af ofre og vidner både under og efter disse undersøgelser;

| 4. | anmoder Kommissionen og DR Congo om at gennemgå landestrategidokumentet for DR Congo og det nationale vejledende program for den 10. EUF (2008-2013) med henblik på at gøre massevoldtægt og seksuel vold mod kvinder til en national prioritet og dermed modvirke, at forbrydelserne forbliver ustraffet; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen og DR Congo om at gennemgå landestrategidokumentet for DR Congo og det nationale vejledende program for den 10. EUF (2008-2013) med henblik på at gøre massevoldtægt og seksuel vold mod kvinder til en national prioritet og dermed modvirke, at forbrydelserne forbliver ustraffet;

| 5. | er foruroliget over risikoen for, at tilfælde af seksuel vold banaliseres; understreger, at det påhviler regeringen i DR Congo at sørge for sikkerheden på sit territorium og beskytte civilbefolkningen; minder præsident Laurent Kabila om, at han personligt har givet tilsagn om at føre en nul-tolerancepolitik over for seksuel vold og om at retsforfølge gerningsmændene til krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, samt om at samarbejde med Den Internationale Straffedomstol og landene i regionen; |
| --- | --- |

5.

er foruroliget over risikoen for, at tilfælde af seksuel vold banaliseres; understreger, at det påhviler regeringen i DR Congo at sørge for sikkerheden på sit territorium og beskytte civilbefolkningen; minder præsident Laurent Kabila om, at han personligt har givet tilsagn om at føre en nul-tolerancepolitik over for seksuel vold og om at retsforfølge gerningsmændene til krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, samt om at samarbejde med Den Internationale Straffedomstol og landene i regionen;

| 6. | roser FN's indsats for at hjælpe ofrene for voldtægt og krigsforbrydelser, og især den lægehjælp, som visse hospitaler har ydet, såsom Panzi-hospitalet i Bukavu; fremhæver, at flertallet af ofrene for seksuelle overgreb ikke modtager tilstrækkelig hjælp af hverken medicinsk, social eller juridisk art; foreslår, at der på congolesisk regeringsniveau udarbejdes et komplet program for hjælp til ofre og for deres genindslusning i det congolesiske samfund og på arbejdsmarkedet; anmoder Kommissionen om at frigøre supplerende midler til kampen mod seksuel vold og til at arbejde for at etablere boliger for ofrene for seksuel vold i de udsatte områder; foreslår, at der gennemføres et pilotprojekt for forbedring af den lægehjælp, der stilles til rådighed for ofrene for seksuel vold i DR Congo; |
| --- | --- |

6.

roser FN's indsats for at hjælpe ofrene for voldtægt og krigsforbrydelser, og især den lægehjælp, som visse hospitaler har ydet, såsom Panzi-hospitalet i Bukavu; fremhæver, at flertallet af ofrene for seksuelle overgreb ikke modtager tilstrækkelig hjælp af hverken medicinsk, social eller juridisk art; foreslår, at der på congolesisk regeringsniveau udarbejdes et komplet program for hjælp til ofre og for deres genindslusning i det congolesiske samfund og på arbejdsmarkedet; anmoder Kommissionen om at frigøre supplerende midler til kampen mod seksuel vold og til at arbejde for at etablere boliger for ofrene for seksuel vold i de udsatte områder; foreslår, at der gennemføres et pilotprojekt for forbedring af den lægehjælp, der stilles til rådighed for ofrene for seksuel vold i DR Congo;

| 7. | udtrykker bekymring over, at undergruppen for kønsbaseret vold, der havde til opgave at samordne den humanitære indsats mod seksuel vold, for halvandet år siden blev nedlagt af UNFPA (FN's Befolkningsfond) på grund af manglende lederskab; opfordrer derfor til en ombygning af systemet til samordning af den humanitære indsats i felten; |
| --- | --- |

7.

udtrykker bekymring over, at undergruppen for kønsbaseret vold, der havde til opgave at samordne den humanitære indsats mod seksuel vold, for halvandet år siden blev nedlagt af UNFPA (FN's Befolkningsfond) på grund af manglende lederskab; opfordrer derfor til en ombygning af systemet til samordning af den humanitære indsats i felten;

| 8. | udtrykker sin bekymring over, at MONUSCO ikke har anvendt sit mandat og sine regler for magtanvendelse mere aktivt for at yde beskyttelse mod massevoldtægter, herunder også overgreb begået at egne styrker; anerkender dog, at dens tilstedeværelse fortsat er en forudsætning for den humanitære indsats; finder det magtpåliggende, at MONUSCO's mandat og regler for magtanvendelse anvendes med beslutsomhed for at sikre en mere effektiv beskyttelse af befolkningen; glæder sig over beslutningen om at forlænge missionens mandat til den 30. juni 2012; |
| --- | --- |

8.

udtrykker sin bekymring over, at MONUSCO ikke har anvendt sit mandat og sine regler for magtanvendelse mere aktivt for at yde beskyttelse mod massevoldtægter, herunder også overgreb begået at egne styrker; anerkender dog, at dens tilstedeværelse fortsat er en forudsætning for den humanitære indsats; finder det magtpåliggende, at MONUSCO's mandat og regler for magtanvendelse anvendes med beslutsomhed for at sikre en mere effektiv beskyttelse af befolkningen; glæder sig over beslutningen om at forlænge missionens mandat til den 30. juni 2012;

| 9. | opfordrer EU og dens medlemsstater til at støtte EUSEC RD- og EUPOL RD-missionernes aktiviteter; anmoder om, at kampen mod seksuel vold integreres fuldt ud i de operationer, der finder sted inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU og dens medlemsstater til at støtte EUSEC RD- og EUPOL RD-missionernes aktiviteter; anmoder om, at kampen mod seksuel vold integreres fuldt ud i de operationer, der finder sted inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik;

| 10. | er fortsat stærkt bekymret over den nuværende humanitære situation i DR Congo og over underfinansieringen i denne region, der er afledt af visse bilaterale donorers nedskæring af bevillingerne; beklager dybt, at de afsatte midler hidtil kun i ringe omfang er kommet ofrene til gode; anmoder Kommissionen om at opretholde bevillingerne til humanitær bistand i den østlige del ad DR Congo; |
| --- | --- |

10.

er fortsat stærkt bekymret over den nuværende humanitære situation i DR Congo og over underfinansieringen i denne region, der er afledt af visse bilaterale donorers nedskæring af bevillingerne; beklager dybt, at de afsatte midler hidtil kun i ringe omfang er kommet ofrene til gode; anmoder Kommissionen om at opretholde bevillingerne til humanitær bistand i den østlige del ad DR Congo;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge lovforslag om "konfliktmineraler", stoffer der nærer krigen og de udbredte voldtægter i DR Congo, for at bekæmpe straffrihed, i tråd med den amerikanske Dodd Franck-lov (navnlig del 1502), der opstiller nye krav, for så vidt angår oplysninger om produkter, hvortil der i fremstillingen anvendes konfliktmineraler; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge lovforslag om "konfliktmineraler", stoffer der nærer krigen og de udbredte voldtægter i DR Congo, for at bekæmpe straffrihed, i tråd med den amerikanske Dodd Franck-lov (navnlig del 1502), der opstiller nye krav, for så vidt angår oplysninger om produkter, hvortil der i fremstillingen anvendes konfliktmineraler;

| 12. | konstaterer, at planen for løsning af konflikten i Sydkivu, der består i at satse på en militær løsning, har vist sig at slå fejl; mener, at løsningen på denne konflikt skal være politisk, og beklager, at det internationale samfund ikke har udvist mod i denne henseende; mener, at tiden er inde til at tage skridtet videre fra blot fordømmelser, og at DR Congos regering, EU og FN skal påtage sig deres ansvar og træffe konkrete foranstaltninger for at bringe disse uhyrligheder til ophør; understreger, at hvis der ikke skabes forandringer, vil de humanitære aktører skulle være udsendt til området i lang tid endnu; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at planen for løsning af konflikten i Sydkivu, der består i at satse på en militær løsning, har vist sig at slå fejl; mener, at løsningen på denne konflikt skal være politisk, og beklager, at det internationale samfund ikke har udvist mod i denne henseende; mener, at tiden er inde til at tage skridtet videre fra blot fordømmelser, og at DR Congos regering, EU og FN skal påtage sig deres ansvar og træffe konkrete foranstaltninger for at bringe disse uhyrligheder til ophør; understreger, at hvis der ikke skabes forandringer, vil de humanitære aktører skulle være udsendt til området i lang tid endnu;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, regeringerne i landene i De Store Søers Område, til præsidenten, premierministeren og parlamentet i DR Congo, til FN's generalsekretær, FN's særlige repræsentant for seksuel vold i væbnede konflikter, FN's Sikkerhedsråd og FN's Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, regeringerne i landene i De Store Søers Område, til præsidenten, premierministeren og parlamentet i DR Congo, til FN's generalsekretær, FN's særlige repræsentant for seksuel vold i væbnede konflikter, FN's Sikkerhedsråd og FN's Menneskerettighedsråd.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/201 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/201

---

Torsdag den 7. juli 2011Indonesien, herunder angreb mod minoriteter

P7_TA(2011)0341

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Indonesien, herunder angreb mod minoriteter

2013/C 33 E/24

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (1),

| — | der henviser til Indonesiens valg til De Forenede Nationers Menneskerettighedsråd (UNHRC) i maj 2011, og til, at UNHRC-medlemmer er forpligtet til at opretholde de højeste standarder for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Indonesiens valg til De Forenede Nationers Menneskerettighedsråd (UNHRC) i maj 2011, og til, at UNHRC-medlemmer er forpligtet til at opretholde de højeste standarder for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne,

| — | der henviser til Indonesiens formandskab for ASEAN i 2011, ASEAN-charteret, der trådte i kraft den 15. december 2008, og oprettelsen af ASEAN's mellemstatslige Kommission for Menneskerettigheder den 23. oktober 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Indonesiens formandskab for ASEAN i 2011, ASEAN-charteret, der trådte i kraft den 15. december 2008, og oprettelsen af ASEAN's mellemstatslige Kommission for Menneskerettigheder den 23. oktober 2009,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Indonesien ratificerede i 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Indonesien ratificerede i 2006,

| — | der henviser til kapitel 29 i den indonesiske grundlov, der garanterer religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitel 29 i den indonesiske grundlov, der garanterer religionsfrihed,

| — | der henviser til artikel 156 og 156, litra a), i den indonesiske straffelov, der forbyder blasfemi, kætteri og religiøs ærekrænkelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 156 og 156, litra a), i den indonesiske straffelov, der forbyder blasfemi, kætteri og religiøs ærekrænkelse,

| — | der henviser til præsidentielt dekret nr. 1/PNPS/1965 om forebyggelse af blasfemi og religionsmisbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til præsidentielt dekret nr. 1/PNPS/1965 om forebyggelse af blasfemi og religionsmisbrug,

| — | der henviser til EU-erklæringen af 8. februar 2011 om de nylige angreb og drab på ahmadier i Banten-provinsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-erklæringen af 8. februar 2011 om de nylige angreb og drab på ahmadier i Banten-provinsen,

| — | der henviser til Partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PCA) mellem EU og Indonesien og den første runde af menneskerettighedsdialogen inden for disse rammer, som fandt sted i juni 2010 i Jakarta, |
| --- | --- |

—

der henviser til Partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PCA) mellem EU og Indonesien og den første runde af menneskerettighedsdialogen inden for disse rammer, som fandt sted i juni 2010 i Jakarta,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Indonesien er verdens største overvejende muslimske nation, og at der værnes om Indonesiens tradition for pluralisme, kulturel harmoni, religionsfrihed og social retfærdighed i den nationale ideologi "Pancasila", |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Indonesien er verdens største overvejende muslimske nation, og at der værnes om Indonesiens tradition for pluralisme, kulturel harmoni, religionsfrihed og social retfærdighed i den nationale ideologi "Pancasila",

| B. | der henviser til, at der har været en betydelig stigning i forekomsten af angreb mod religiøse mindretal, især ahmadier, der betragter sig selv som muslimer, men også mod kristne, buddhister og progressive organisationer i civilsamfundet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der har været en betydelig stigning i forekomsten af angreb mod religiøse mindretal, især ahmadier, der betragter sig selv som muslimer, men også mod kristne, buddhister og progressive organisationer i civilsamfundet,

| C. | der henviser til, at den indonesiske minister for religiøse anliggender efter forbuddet mod udbredelse af den ahmadi-muslimske lære i 2008 gentagne gange har opfordret til indførelse af et totalt forbud mod det ahmadiyya-muslimske samfund, et skridt der allerede er blevet taget af tre provinser, Vestjava, Sydsulawesi og Vestsumatra; der henviser til, at en hob på mindst 1 500 personer overfaldt 20 ahmadi-muslimer i Cikeusik, i Banten-provinsen den 6. februar 2011, dræbte tre af dem og sårede flere andre alvorligt, hvilket udløste en fordømmelse og et krav om en undersøgelse fra Indonesiens præsidents side, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den indonesiske minister for religiøse anliggender efter forbuddet mod udbredelse af den ahmadi-muslimske lære i 2008 gentagne gange har opfordret til indførelse af et totalt forbud mod det ahmadiyya-muslimske samfund, et skridt der allerede er blevet taget af tre provinser, Vestjava, Sydsulawesi og Vestsumatra; der henviser til, at en hob på mindst 1 500 personer overfaldt 20 ahmadi-muslimer i Cikeusik, i Banten-provinsen den 6. februar 2011, dræbte tre af dem og sårede flere andre alvorligt, hvilket udløste en fordømmelse og et krav om en undersøgelse fra Indonesiens præsidents side,

| D. | der henviser til, at hundredvis af mennesker i kølvandet på dette angreb den 8. februar 2011 satte ild til tre kirker og angreb en præst i den centrale by på Java, Temanggung, efter at en kristen, der var anklaget for at krænke islam, blev idømt fem års fængsel, i stedet for at blive dømt til døden, som angriberne havde forventet, og henviser til at Det indonesiske Kirkeråd har registreret 430 angreb mod kristne kirker i løbet af de seneste seks år, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at hundredvis af mennesker i kølvandet på dette angreb den 8. februar 2011 satte ild til tre kirker og angreb en præst i den centrale by på Java, Temanggung, efter at en kristen, der var anklaget for at krænke islam, blev idømt fem års fængsel, i stedet for at blive dømt til døden, som angriberne havde forventet, og henviser til at Det indonesiske Kirkeråd har registreret 430 angreb mod kristne kirker i løbet af de seneste seks år,

| E. | der henviser til, at over 150 personer allerede er blevet arresteret eller tilbageholdt i henhold til artikel 156 og 156, litra a), i den indonesiske straffelov, og at der er beviser for, at lokale vedtægter vedrørende blasfemi, kætteri og religiøs ærekrænkelse bliver brugt af ekstremister til at slå ned på religionsfrihed og til at vække spændinger og vold samfundene imellem, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at over 150 personer allerede er blevet arresteret eller tilbageholdt i henhold til artikel 156 og 156, litra a), i den indonesiske straffelov, og at der er beviser for, at lokale vedtægter vedrørende blasfemi, kætteri og religiøs ærekrænkelse bliver brugt af ekstremister til at slå ned på religionsfrihed og til at vække spændinger og vold samfundene imellem,

| F. | der henviser til, at den indonesiske forfatningsdomstol den 19. april 2010 stadfæstede lovene om blasfemi og kætteri, og afviste den anmodningen om deres ophævelse, der var blevet indgivet af fire prominente islamiske lærde og mindst syv indonesiske civilsamfunds- og menneskerettighedsorganisationer, og som var støttet af mindst 40 andre organisationer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den indonesiske forfatningsdomstol den 19. april 2010 stadfæstede lovene om blasfemi og kætteri, og afviste den anmodningen om deres ophævelse, der var blevet indgivet af fire prominente islamiske lærde og mindst syv indonesiske civilsamfunds- og menneskerettighedsorganisationer, og som var støttet af mindst 40 andre organisationer,

| G. | der henviser til at navnlig den nationale menneskerettighedskommission har offentliggjort troværdige rapporter om krænkelser af menneskerettighederne begået af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne i Indonesien, herunder tortur og andre former for mishandling og unødvendig og overdreven brug af magt, i særdeleshed på øerne Papua og Maluku, og at de ansvarlige sjældent stilles til regnskab for en uafhængig domstol, |
| --- | --- |

G.

der henviser til at navnlig den nationale menneskerettighedskommission har offentliggjort troværdige rapporter om krænkelser af menneskerettighederne begået af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne i Indonesien, herunder tortur og andre former for mishandling og unødvendig og overdreven brug af magt, i særdeleshed på øerne Papua og Maluku, og at de ansvarlige sjældent stilles til regnskab for en uafhængig domstol,

| 1. | glæder sig over den fælles erklæring af 24. maj 2011 fra præsidenten, formanden for Repræsentanternes Hus, formanden for det regionale Repræsentanternes Råd, formanden for Folkets Rådgivende Forsamling, retspræsidenterne for højesteret og forfatningsdomstolen og andre højtstående embedsmænd, der kræver efterlevelse af "Pancasila"-ideologien og beskyttelse af pluralismen; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den fælles erklæring af 24. maj 2011 fra præsidenten, formanden for Repræsentanternes Hus, formanden for det regionale Repræsentanternes Råd, formanden for Folkets Rådgivende Forsamling, retspræsidenterne for højesteret og forfatningsdomstolen og andre højtstående embedsmænd, der kræver efterlevelse af "Pancasila"-ideologien og beskyttelse af pluralismen;

| 2. | understreger de fremskridt, Indonesien har gjort indenfor indførelse af demokrati og retsstatsprincipper i de seneste år, og lægger stor vægt på at opretholde og uddybe de harmoniske forbindelser mellem EU og Indonesien på mange områder, som afspejlet i partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Indonesien; |
| --- | --- |

2.

understreger de fremskridt, Indonesien har gjort indenfor indførelse af demokrati og retsstatsprincipper i de seneste år, og lægger stor vægt på at opretholde og uddybe de harmoniske forbindelser mellem EU og Indonesien på mange områder, som afspejlet i partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Indonesien;

| 3. | glæder sig over Indonesiens løfter forud for dets valg til UNHRC den 20. maj 2011, herunder om ratificering af alle de vigtigste menneskerettighedsinstrumenter, navnlig Den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over Indonesiens løfter forud for dets valg til UNHRC den 20. maj 2011, herunder om ratificering af alle de vigtigste menneskerettighedsinstrumenter, navnlig Den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding;

| 4. | udtrykker alvorlig bekymring over episoderne med vold mod religiøse minoriteter, især ahmadi-muslimer, kristne, bahá'íer og buddhister; er bekymret over, at krænkelser af religionsfriheden underminerer de menneskerettigheder, der er garanteret i den indonesiske forfatning, herunder forbuddet mod diskrimination og ytrings-, menings- og forsamlingsfrihed; |
| --- | --- |

4.

udtrykker alvorlig bekymring over episoderne med vold mod religiøse minoriteter, især ahmadi-muslimer, kristne, bahá'íer og buddhister; er bekymret over, at krænkelser af religionsfriheden underminerer de menneskerettigheder, der er garanteret i den indonesiske forfatning, herunder forbuddet mod diskrimination og ytrings-, menings- og forsamlingsfrihed;

| 5. | opfordrer den indonesiske regering, navnlig ministeren for religiøse anliggender, og den indonesiske dommerstand til at sikre, at retsstatsprincipperne gennemføres og efterleves, og at gerningsmændene til religiøst betinget vold og had bliver retsforfulgt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer den indonesiske regering, navnlig ministeren for religiøse anliggender, og den indonesiske dommerstand til at sikre, at retsstatsprincipperne gennemføres og efterleves, og at gerningsmændene til religiøst betinget vold og had bliver retsforfulgt;

| 6. | udtrykker dyb bekymring over de lokale vedtægter vedrørende blasfemi, kætteri og religiøs ærekrænkelse, som er åbne for misbrug, og over det fælles ministerielle dekret fra 2008, der forbyder udbredelse af den ahmadiyya-muslimske lære, og opfordrer de indonesiske myndigheder til at ophæve eller revidere dem; |
| --- | --- |

6.

udtrykker dyb bekymring over de lokale vedtægter vedrørende blasfemi, kætteri og religiøs ærekrænkelse, som er åbne for misbrug, og over det fælles ministerielle dekret fra 2008, der forbyder udbredelse af den ahmadiyya-muslimske lære, og opfordrer de indonesiske myndigheder til at ophæve eller revidere dem;

| 7. | glæder sig over det det arbejde, det indonesiske civilsamfund, herunder muslimske, kristne og sekulære tænketanke, menneskerettighedsorganisationer og kontraekstremismeorganisationer, har udført for at fremme pluralisme, religionsfrihed, religiøs harmoni og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over det det arbejde, det indonesiske civilsamfund, herunder muslimske, kristne og sekulære tænketanke, menneskerettighedsorganisationer og kontraekstremismeorganisationer, har udført for at fremme pluralisme, religionsfrihed, religiøs harmoni og menneskerettigheder;

| 8. | opfordrer indtrængende den indonesiske regering til at følge anbefalingerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, og navnlig at indbyde FN's særlige rapportør for religions- og trosfrihed til at besøge landet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende den indonesiske regering til at følge anbefalingerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, og navnlig at indbyde FN's særlige rapportør for religions- og trosfrihed til at besøge landet;

| 9. | glæder sig over den undersøgelse, der blev gennemført af det dødbringende angreb på Ahmadiyya-samfundet i det vestlige Java i februar 2011, som har ført til, at regionale og provinsielle politichefer er blevet erstattet, at der er blevet rejst anklager mod ni politifolk for pligtforsømmelse og at 14 andre personer er blevet stillet for retten for begåede forbrydelser, og opfordrer til uafhængig overvågning af de sigtedes retssager for at sikre, at retfærdigheden sker fyldest for alle involverede parter; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over den undersøgelse, der blev gennemført af det dødbringende angreb på Ahmadiyya-samfundet i det vestlige Java i februar 2011, som har ført til, at regionale og provinsielle politichefer er blevet erstattet, at der er blevet rejst anklager mod ni politifolk for pligtforsømmelse og at 14 andre personer er blevet stillet for retten for begåede forbrydelser, og opfordrer til uafhængig overvågning af de sigtedes retssager for at sikre, at retfærdigheden sker fyldest for alle involverede parter;

| 10. | opfordrer de indonesiske myndigheder til at undersøge påstande om menneskerettighedskrænkelser begået af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, og at retsforfølge dem, der findes skyldige, herunder personer med kommandoansvar; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de indonesiske myndigheder til at undersøge påstande om menneskerettighedskrænkelser begået af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, og at retsforfølge dem, der findes skyldige, herunder personer med kommandoansvar;

| 11. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle samvittighedsfanger, der er blevet anholdt og sigtet alene på grundlag af deres engagement i en fredelig politisk protest, hvilket er i modstrid med ånden i loven om særlig uafhængighed fra 2001, der har indrømmet indbyggerne på Papua og Maluku og andre etniske og religiøse mindretal ret til at udtrykke deres kulturelle identitet; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle samvittighedsfanger, der er blevet anholdt og sigtet alene på grundlag af deres engagement i en fredelig politisk protest, hvilket er i modstrid med ånden i loven om særlig uafhængighed fra 2001, der har indrømmet indbyggerne på Papua og Maluku og andre etniske og religiøse mindretal ret til at udtrykke deres kulturelle identitet;

| 12. | opfordrer EU-delegationen og medlemsstaternes diplomatiske missioner til fortsat nøje at overvåge menneskerettighedssituationen, navnlig i følsomme områder såsom Papua, Molukkerne og Aceh; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-delegationen og medlemsstaternes diplomatiske missioner til fortsat nøje at overvåge menneskerettighedssituationen, navnlig i følsomme områder såsom Papua, Molukkerne og Aceh;

| 13. | understreger betydningen af at inkludere en menneskerettighedsdimension med særlig fokus på religionsfrihed og respekt for minoriteter i den politiske dialog inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Indonesien; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen af at inkludere en menneskerettighedsdimension med særlig fokus på religionsfrihed og respekt for minoriteter i den politiske dialog inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Indonesien;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte det indonesiske civilsamfund og menneskerettighedsorganisationerne, der aktivt fremmer demokrati, tolerance og fredelig sameksistens mellem forskellige etniske og religiøse grupper; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte det indonesiske civilsamfund og menneskerettighedsorganisationerne, der aktivt fremmer demokrati, tolerance og fredelig sameksistens mellem forskellige etniske og religiøse grupper;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Indonesiens regering og parlament, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission og FN's Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Indonesiens regering og parlament, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission og FN's Menneskerettighedsråd.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/204 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/204

---

Torsdag den 7. juli 2011Indien, særlig dødsdommen over Davinder Pal Singh

P7_TA(2011)0342

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2011 om Indien, særlig dødsdommen over Davinder Pal Singh

2013/C 33 E/25

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til resolution 63/168 fra De Forenede Nationers Generalforsamling, som slår til lyd for implementering af resolution 62/149 af 18. december 2007 fra De Forenede Nationers Generalforsamling, hvor 106 lande stemte for en resolution om et verdensomspændende moratorium for dødsdomme og henrettelser, mens 34 lande hverken stemte for eller imod, og kun 46 lande stemte imod resolutionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 63/168 fra De Forenede Nationers Generalforsamling, som slår til lyd for implementering af resolution 62/149 af 18. december 2007 fra De Forenede Nationers Generalforsamling, hvor 106 lande stemte for en resolution om et verdensomspændende moratorium for dødsdomme og henrettelser, mens 34 lande hverken stemte for eller imod, og kun 46 lande stemte imod resolutionen,

| — | der henviser til resolution 65/206 af 21. december 2010 fra De Forenede Nationers Generalforsamling om et moratorium for anvendelsen af dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 65/206 af 21. december 2010 fra De Forenede Nationers Generalforsamling om et moratorium for anvendelsen af dødsstraf,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om et universelt moratorium for dødsstraf (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om et universelt moratorium for dødsstraf (1),

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indien fra 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indien fra 1994,

| — | der henviser til temadialogen om menneskerettigheder mellem EU og Indien, |
| --- | --- |

—

der henviser til temadialogen om menneskerettigheder mellem EU og Indien,

| — | der henviser til artikel 2 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om verdensdagen mod dødsstraf (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om verdensdagen mod dødsstraf (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at der i 2011 – frem til maj måned – kun er gennemført henrettelser i ni lande, hvilket tydeligt viser, at der på verdensplan er en voksende erkendelse af, at dødsstraf er en grusom og inhuman form for straf, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i 2011 – frem til maj måned – kun er gennemført henrettelser i ni lande, hvilket tydeligt viser, at der på verdensplan er en voksende erkendelse af, at dødsstraf er en grusom og inhuman form for straf,

| B. | der henviser til, at Indien ikke har gennemført dødsstraf siden 2004, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Indien ikke har gennemført dødsstraf siden 2004,

| C. | der henviser til, at der er givet tilladelse til henrettelse af to domfældte personer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er givet tilladelse til henrettelse af to domfældte personer,

| D. | der henviser til, at Indiens præsident, Pratibha Patil, efter henstilling fra indenrigsministeriet har afvist de ansøgninger om genoptagelse, som er indgivet i henhold til artikel 72 i den indiske forfatning på vegne af Davinder Pal Singh Bhullar fra Punjab og Mahendra Nath Das fra Assam, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Indiens præsident, Pratibha Patil, efter henstilling fra indenrigsministeriet har afvist de ansøgninger om genoptagelse, som er indgivet i henhold til artikel 72 i den indiske forfatning på vegne af Davinder Pal Singh Bhullar fra Punjab og Mahendra Nath Das fra Assam,

| E. | der henviser til, at Mahendra Nath Das blev dømt til døden i 1997 efter at være blevet kendt skyldig i drab, at alle retsmidler er udtømt, og at hans henrettelse er blevet udsat indtil den 21. juli 2011 af den øverste domstol i Gauhati i Assam (det nordøstlige Indien), eftersom den indiske regering har anmodet om tid til at svare domstolen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Mahendra Nath Das blev dømt til døden i 1997 efter at være blevet kendt skyldig i drab, at alle retsmidler er udtømt, og at hans henrettelse er blevet udsat indtil den 21. juli 2011 af den øverste domstol i Gauhati i Assam (det nordøstlige Indien), eftersom den indiske regering har anmodet om tid til at svare domstolen,

| F. | der henviser til, at Davinder Pal Singh Bhullar blev dømt til døden den 29. august 2001 efter at være blevet fundet skyldig i deltagelse i bombeattentatet mod Ungdomskongressens kontor i New Delhi i 1993, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Davinder Pal Singh Bhullar blev dømt til døden den 29. august 2001 efter at være blevet fundet skyldig i deltagelse i bombeattentatet mod Ungdomskongressens kontor i New Delhi i 1993,

| G. | der henviser til, at omstændighederne omkring tilbagesendelsen af Davinder Pal Singh Bhullar til Indien fra Tyskland og Mahendra Nath Das’ forlængede ophold i en henrettelsescelle giver anledning til spørgsmål, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at omstændighederne omkring tilbagesendelsen af Davinder Pal Singh Bhullar til Indien fra Tyskland og Mahendra Nath Das’ forlængede ophold i en henrettelsescelle giver anledning til spørgsmål,

| H. | der henviser til, at Indien, da landet præsenterede sit kandidatur til Menneskerettighedsrådet forud for valget den 20. maj 2011, gav tilsagn om at opretholde de højeste standarder med hensyn til at fremme og beskytte menneskerettighederne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Indien, da landet præsenterede sit kandidatur til Menneskerettighedsrådet forud for valget den 20. maj 2011, gav tilsagn om at opretholde de højeste standarder med hensyn til at fremme og beskytte menneskerettighederne,

| 1. | er dybt bekymret over, at den indiske regering agter at genoptage anvendelsen af dødsstraf efter et syvårigt de facto-moratorium og således går imod den verdensomspændende tendens i retning af afskaffelse af dødsstraf; |
| --- | --- |

1.

er dybt bekymret over, at den indiske regering agter at genoptage anvendelsen af dødsstraf efter et syvårigt de facto-moratorium og således går imod den verdensomspændende tendens i retning af afskaffelse af dødsstraf;

| 2. | støtter fortsat på det bestemteste FN's Generalforsamlings opfordring om indførelse af et moratorium for henrettelser med henblik på at afskaffe dødsstraf; |
| --- | --- |

2.

støtter fortsat på det bestemteste FN's Generalforsamlings opfordring om indførelse af et moratorium for henrettelser med henblik på at afskaffe dødsstraf;

| 3. | opfordrer indtrængende den indiske regering til ikke at henrette Davinder Pal Singh Bhullar eller Mahendra Nath Das og til at forvandle deres dødsstraffe; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende den indiske regering til ikke at henrette Davinder Pal Singh Bhullar eller Mahendra Nath Das og til at forvandle deres dødsstraffe;

| 4. | opfordrer de indiske myndigheder til at behandle sagerne vedrørende Davinder Pal Singh Bhullar og Mahendra Nath Das på en særlig gennemsigtig måde; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de indiske myndigheder til at behandle sagerne vedrørende Davinder Pal Singh Bhullar og Mahendra Nath Das på en særlig gennemsigtig måde;

| 5. | opfordrer Indiens regering og parlament til at vedtage lovgivning om indførelse af et permanent moratorium for henrettelser med henblik på at afskaffe dødsstraffen i nærmeste fremtid; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Indiens regering og parlament til at vedtage lovgivning om indførelse af et permanent moratorium for henrettelser med henblik på at afskaffe dødsstraffen i nærmeste fremtid;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Indiens præsident, regering og parlament, Indiens minister for retlige spørgsmål og justitsvæsen, Indiens indenrigsminister, FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Indiens præsident, regering og parlament, Indiens minister for retlige spørgsmål og justitsvæsen, Indiens indenrigsminister, FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 306.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0351.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 5. juli 2011

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/207 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/207

---

Tirsdag den 5. juli 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Odense Staalskibsværft/Danmark

P7_TA(2011)0300

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) (KOM(2011)0251 - C7-0114/2011 - 2011/2093(BUD))

2013/C 33 E/26

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0251 - C7-0114/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0251 - C7-0114/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0234/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælleserklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 vedrørende vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælleserklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 vedrørende vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Danmark har anmodet om støtte i forbindelse med 1 356 afskedigelser (hvoraf 950 er tiltænkt støtte) i virksomheden Odense Staalskibsværft inden for skibsværftssektoren i Odense kommune beliggende i Region Syddanmark, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Danmark har anmodet om støtte i forbindelse med 1 356 afskedigelser (hvoraf 950 er tiltænkt støtte) i virksomheden Odense Staalskibsværft inden for skibsværftssektoren i Odense kommune beliggende i Region Syddanmark,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende fonden; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende fonden; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omstrukturering af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omstrukturering af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres via EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres via EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | bifalder det forhold, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås; |
| --- | --- |

5.

bifalder det forhold, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås;

| 6. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

6.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 7. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 5. juli 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/468/EU).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/209 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/209

---

Tirsdag den 5. juli 2011Anvendelse af EU's Solidaritetsfond - Oversvømmelser i 2010 i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske Republik

P7_TA(2011)0301

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2011)0155 - C7-0081/2011 - 2011/2060(BUD))

2013/C 33 E/27

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0155 - C7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0155 - C7-0081/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0238/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0238/2011),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | minder om, at punkt 26 i IIA af 17. maj 2006 fastsætter, at Kommissionen, hvis der er mulighed for omfordeling af bevillinger inden for det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler, tager hensyn hertil, når den udfærdiger det nødvendige forslag; |
| --- | --- |

2.

minder om, at punkt 26 i IIA af 17. maj 2006 fastsætter, at Kommissionen, hvis der er mulighed for omfordeling af bevillinger inden for det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler, tager hensyn hertil, når den udfærdiger det nødvendige forslag;

| 3. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

---

Tirsdag den 5. juli 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/535/EU).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/210 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/210

---

Tirsdag den 5. juli 2011Forslag til ændringsbudget nr. 2/2011: Oversvømmelser i 2010 i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske Republik

P7_TA(2011)0302

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (10522/2011 - C7-0137/2011 - 2011/2065(BUD))

2013/C 33 E/28

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2011, forelagt af Kommissionen den 25. marts 2011 (KOM(2011)0154), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2011, forelagt af Kommissionen den 25. marts 2011 (KOM(2011)0154),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2011, vedtaget af Rådet den 24. maj 2011 (10522/2011 - C7-0137/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2011, vedtaget af Rådet den 24. maj 2011 (10522/2011 - C7-0137/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0233/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0233/2011),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 2/2011 til det almindelige budget for 2011 vedrører anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med et beløb på 19,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger for at afhjælpe følgerne af kraftige regnskyl i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske Republik i august og september 2010, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 2/2011 til det almindelige budget for 2011 vedrører anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med et beløb på 19,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger for at afhjælpe følgerne af kraftige regnskyl i Slovenien, Kroatien og Den Tjekkiske Republik i august og september 2010,

| B. | der henviser til, at formålet med dette forslag til ændringsbudget er formelt at opføre denne budgetmæssige tilpasning på 2011-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med dette forslag til ændringsbudget er formelt at opføre denne budgetmæssige tilpasning på 2011-budgettet,

| C. | der henviser til, at der ifølge den fælles erklæring om betalingsbevillinger, der er knyttet som bilag til budgettet for regnskabsåret 2011, forelægges et forslag til ændringsbudget, "hvis det viser sig, at bevillingerne på budgettet for 2011 ikke er tilstrækkelige til at dække udgifterne", |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ifølge den fælles erklæring om betalingsbevillinger, der er knyttet som bilag til budgettet for regnskabsåret 2011, forelægges et forslag til ændringsbudget, "hvis det viser sig, at bevillingerne på budgettet for 2011 ikke er tilstrækkelige til at dække udgifterne",

| D. | der henviser til, at Rådet har besluttet at foretage en omfordeling af bevillingerne fra budgetposter alene på grundlag af lave gennemførelsesgrader, uden at der tages hensyn til, at afslutningen af budgetposter kræver yderligere kontrolforanstaltninger, og at ikke alle medlemsstater har truffet de nødvendige foranstaltninger til at muliggøre lukningerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rådet har besluttet at foretage en omfordeling af bevillingerne fra budgetposter alene på grundlag af lave gennemførelsesgrader, uden at der tages hensyn til, at afslutningen af budgetposter kræver yderligere kontrolforanstaltninger, og at ikke alle medlemsstater har truffet de nødvendige foranstaltninger til at muliggøre lukningerne;

| E. | der henviser til, at den negative reserve, som Rådet har oprettet for ændringsbudget 1/2011, kun er pragmatisk og ikke giver en bæredygtig og økonomisk forsvarlig løsning på problemet med uventede behov for betalingsbevillinger, som det understreges af Parlamentet (4), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den negative reserve, som Rådet har oprettet for ændringsbudget 1/2011, kun er pragmatisk og ikke giver en bæredygtig og økonomisk forsvarlig løsning på problemet med uventede behov for betalingsbevillinger, som det understreges af Parlamentet (4),

| F. | der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har fremlagt en løsning, der gør, at der kan trækkes på den negative reserve, på trods af både Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 1/2011 og Rådets opfordring til Kommissionen om at fremlægge den "så hurtigt som muligt", |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har fremlagt en løsning, der gør, at der kan trækkes på den negative reserve, på trods af både Parlamentets beslutning om forslag til ændringsbudget nr. 1/2011 og Rådets opfordring til Kommissionen om at fremlægge den "så hurtigt som muligt",

| G. | der henviser til, at de bevillinger, der er afsat til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen højst tænkeligt ikke vil være tilstrækkelige til hele 2011, og at der vil blive behov for en forhøjelse, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de bevillinger, der er afsat til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen højst tænkeligt ikke vil være tilstrækkelige til hele 2011, og at der vil blive behov for en forhøjelse,

| H. | der henviser til, at gennemførelsen af betalinger til nogle af de store energiprojekter i 2011 blev nedjusteret i juni 2011, hovedsagelig på grund af operationelle forsinkelser, og der henviser til, at disse bevillinger kan anvendes til andre formål; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at gennemførelsen af betalinger til nogle af de store energiprojekter i 2011 blev nedjusteret i juni 2011, hovedsagelig på grund af operationelle forsinkelser, og der henviser til, at disse bevillinger kan anvendes til andre formål;

| 1. | noterer sig Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2011; |
| --- | --- |

1.

noterer sig Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2011;

| 2. | mener, at Rådets omfordelinger er i strid med den fælles erklæring om betalingsbevillinger, som det lægger vægt på og føler sig forpligtet over for |
| --- | --- |

2.

mener, at Rådets omfordelinger er i strid med den fælles erklæring om betalingsbevillinger, som det lægger vægt på og føler sig forpligtet over for

| 3. | beslutter at ændre Rådets holdning til ændringsbudget nr. 2/2011, som angivet nedenfor, med henblik på at






  — | dækker de behov, der følger af mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond |
| --- | --- | --- |

3.

beslutter at ændre Rådets holdning til ændringsbudget nr. 2/2011, som angivet nedenfor, med henblik på at

—

dækker de behov, der følger af mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond

| — | trække på den negative reserve |
| --- | --- |

—

trække på den negative reserve

| — | forhøje betalingsbevillingerne til Globaliseringsfonden |
| --- | --- |

—

forhøje betalingsbevillingerne til Globaliseringsfonden

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med Parlamentets ændring til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med Parlamentets ændring til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

Ændring 1

| SEKTION III — | KOMMISSIONEN |
| --- | --- |

SEKTION III —

UDGIFTER — UDGIFTER

Tal

| Afsnit | Tekst | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 524 283 196 | 341 387 137 | | | 524 283 196 | 341 387 137 |
| | 40 01 40 | 40 929 | 40 929 | | | 40 929 | 40 929 |
| | | 524 324 125 | 341 428 066 | | | 524 324 125 | 341 428 066 |
| 02 | Erhvervspolitik | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 | | | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 |
| | 40 01 40 | 52 772 | 52 772 | | | 52 772 | 52 772 |
| | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 | | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 |
| 03 | Konkurrence | 93 403 671 | 93 403 671 | | | 93 403 671 | 93 403 671 |
| | 40 01 40 | 56 917 | 56 917 | | | 56 917 | 56 917 |
| | | 93 460 588 | 93 460 588 | | | 93 460 588 | 93 460 588 |
| 04 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 | | | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 |
| | 40 01 40, 40 02 40 | 74 532 | 74 532 | | | 74 532 | 74 532 |
| | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 | | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 |
| 06 | Mobilitet og transport | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 | | | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 |
| | 40 01 40 | 25 609 | 25 609 | | | 25 609 | 25 609 |
| | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 | | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 |
| 07 | Miljø og klimaindsats | 470 550 540 | 390 290 122 | | | 470 550 540 | 390 290 122 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 853 | 44 853 | | | 44 853 | 44 853 |
| | | 470 595 393 | 390 334 975 | | | 470 595 393 | 390 334 975 |
| 08 | Forskning | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 | | | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 |
| | 40 01 40 | 6 884 | 6 884 | | | 6 884 | 6 884 |
| | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 | | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 | | | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 29 384 | 29 384 | | | 29 384 | 29 384 |
| | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 | | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 |
| 10 | Direkte forskning | 394 978 000 | 396 209 233 | | | 394 978 000 | 396 209 233 |
| 11 | Maritime Anliggender og Fiskeri | 948 592 229 | 719 026 792 | | | 948 592 229 | 719 026 792 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 52 021 983 | 52 021 983 | | | 52 021 983 | 52 021 983 |
| | | 1 000 614 212 | 771 048 775 | | | 1 000 614 212 | 771 048 775 |
| 12 | Det indre marked | 94 868 629 | 93 358 064 | | | 94 868 629 | 93 358 064 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 35 305 | 35 305 | | | 35 305 | 35 305 |
| | | 94 903 934 | 93 393 369 | | | 94 903 934 | 93 393 369 |
| 13 | Regionalpolitik | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 142 229 539 | 114 783 765 | | | 142 229 539 | 114 783 765 |
| | 40 01 40 | 32 492 | 32 492 | | | 32 492 | 32 492 |
| | | 142 262 031 | 114 816 257 | | | 142 262 031 | 114 816 257 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 | | | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 |
| | 40 01 40 | 38 857 | 38 857 | | | 38 857 | 38 857 |
| | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 | | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 |
| 16 | Kommunikation | 273 374 552 | 253 374 552 | | | 273 374 552 | 253 374 552 |
| | 40 01 40 | 46 111 | 46 111 | | | 46 111 | 46 111 |
| | | 273 420 663 | 253 420 663 | | | 273 420 663 | 253 420 663 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 692 021 626 | 596 046 062 | | | 692 021 626 | 596 046 062 |
| | 40 01 40 | 57 583 | 57 583 | | | 57 583 | 57 583 |
| | | 692 079 209 | 596 103 645 | | | 692 079 209 | 596 103 645 |
| 18 | Et område med retfærdighed, frihed og sikkerhed | 1 193 910 768 | 871 707 680 | | | 1 193 910 768 | 871 707 680 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 16 479 335 | 13 005 028 | | | 16 479 335 | 13 005 028 |
| | | 1 210 390 103 | 884 712 708 | | | 1 210 390 103 | 884 712 708 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 | | | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 005 106 | 6 441 836 | | | 44 005 106 | 6 441 836 |
| | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 | | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 |
| 20 | Handel | 105 067 905 | 104 422 321 | | | 105 067 905 | 104 422 321 |
| | 40 01 40 | 34 787 | 34 787 | | | 34 787 | 34 787 |
| | | 105 102 692 | 104 457 108 | | | 105 102 692 | 104 457 108 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med lande i Afrika, Caribien og Stillehavsområdet (AVS-lande) | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 | | | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 109 058 175 | 86 736 049 | | | 109 058 175 | 86 736 049 |
| | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 | | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 |
| 22 | Udvidelse | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 | | | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 |
| | 40 01 40 | 17 764 | 17 764 | | | 17 764 | 17 764 |
| | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 | | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 |
| 23 | Humanitær bistand | 878 195 432 | 838 516 019 | | | 878 195 432 | 838 516 019 |
| | 40 01 40 | 14 878 | 14 878 | | | 14 878 | 14 878 |
| | | 878 210 310 | 838 530 897 | | | 878 210 310 | 838 530 897 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 81 749 000 | 74 805 171 | | | 81 749 000 | 74 805 171 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning | 190 812 414 | 190 812 414 | | | 190 812 414 | 190 812 414 |
| | 40 01 40 | 565 027 | 565 027 | | | 565 027 | 565 027 |
| | | 191 377 441 | 191 377 441 | | | 191 377 441 | 191 377 441 |
| 26 | Kommissionens administration | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 | | | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 78 381 | 78 381 | | | 78 381 | 78 381 |
| | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 | | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 |
| 27 | Budget | 69 440 094 | 69 440 094 | | | 69 440 094 | 69 440 094 |
| | 40 01 40 | 30 939 | 30 939 | | | 30 939 | 30 939 |
| | | 69 471 033 | 69 471 033 | | | 69 471 033 | 69 471 033 |
| 28 | Revision | 11 399 202 | 11 399 202 | | | 11 399 202 | 11 399 202 |
| | 40 01 40 | 7 105 | 7 105 | | | 7 105 | 7 105 |
| | | 11 406 307 | 11 406 307 | | | 11 406 307 | 11 406 307 |
| 29 | Statistik | 145 143 085 | 124 373 319 | | | 145 143 085 | 124 373 319 |
| | 40 01 40 | 47 443 | 47 443 | | | 47 443 | 47 443 |
| | | 145 190 528 | 124 420 762 | | | 145 190 528 | 124 420 762 |
| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 | | | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 |
| 31 | Sprogtjenester | 392 908 762 | 392 908 762 | | | 392 908 762 | 392 908 762 |
| | 40 01 40 | 236 399 | 236 399 | | | 236 399 | 236 399 |
| | | 393 145 161 | 393 145 161 | | | 393 145 161 | 393 145 161 |
| 32 | Energi | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |
| 40 | Reserver | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |
| | I alt | 138 440 114 943 | 122 938 920 666 | 19 546 647 | | 138 459 661 590 | 122 938 920 666 |
| | 40 01 40, 40 02 40, 40 02 41 | 223 269 000 | 159 909 297 | | | 223 269 000 | 159 909 297 |
| | | 138 663 383 943 | 123 098 829 963 | | | 138 682 930 590 | 123 098 829 963 |

Afsnit

Tekst

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

01

Økonomiske og finansielle anliggender

524 283 196

341 387 137

524 283 196

341 387 137

40 01 40

40 929

40 929

40 929

40 929

524 324 125

341 428 066

524 324 125

341 428 066

02

Erhvervspolitik

1 055 561 122

1 209 465 022

1 055 561 122

1 209 465 022

40 01 40

52 772

52 772

52 772

52 772

1 055 613 894

1 209 517 794

1 055 613 894

1 209 517 794

03

Konkurrence

93 403 671

93 403 671

93 403 671

93 403 671

40 01 40

56 917

56 917

56 917

56 917

93 460 588

93 460 588

93 460 588

93 460 588

04

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

57 292 184 763

55 269 004 060

57 292 184 763

55 269 004 060

40 01 40, 40 02 40

74 532

74 532

74 532

74 532

57 292 259 295

55 269 078 592

57 292 259 295

55 269 078 592

06

Mobilitet og transport

1 546 683 351

1 141 803 775

1 546 683 351

1 141 803 775

40 01 40

25 609

25 609

25 609

25 609

1 546 708 960

1 141 829 384

1 546 708 960

1 141 829 384

07

Miljø og klimaindsats

470 550 540

390 290 122

470 550 540

390 290 122

40 01 40, 40 02 41

44 853

44 853

44 853

44 853

470 595 393

390 334 975

470 595 393

390 334 975

08

Forskning

5 334 630 545

4 117 083 880

5 334 630 545

4 117 083 880

40 01 40

6 884

6 884

6 884

6 884

5 334 637 429

4 117 090 764

5 334 637 429

4 117 090 764

09

Informationssamfundet og medier

1 538 552 441

1 334 275 234

1 538 552 441

1 334 275 234

40 01 40, 40 02 41

29 384

29 384

29 384

29 384

1 538 581 825

1 334 304 618

1 538 581 825

1 334 304 618

10

Direkte forskning

394 978 000

396 209 233

394 978 000

396 209 233

11

Maritime Anliggender og Fiskeri

948 592 229

719 026 792

948 592 229

719 026 792

40 01 40, 40 02 41

52 021 983

52 021 983

52 021 983

52 021 983

1 000 614 212

771 048 775

1 000 614 212

771 048 775

12

Det indre marked

94 868 629

93 358 064

94 868 629

93 358 064

40 01 40, 40 02 41

35 305

35 305

35 305

35 305

94 903 934

93 393 369

94 903 934

93 393 369

13

Regionalpolitik

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

14

Beskatning og toldunion

142 229 539

114 783 765

142 229 539

114 783 765

40 01 40

32 492

32 492

32 492

32 492

142 262 031

114 816 257

142 262 031

114 816 257

15

Uddannelse og kultur

2 428 691 266

1 996 401 080

2 428 691 266

1 996 401 080

40 01 40

38 857

38 857

38 857

38 857

2 428 730 123

1 996 439 937

2 428 730 123

1 996 439 937

16

Kommunikation

273 374 552

253 374 552

273 374 552

253 374 552

40 01 40

46 111

46 111

46 111

46 111

273 420 663

253 420 663

273 420 663

253 420 663

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

692 021 626

596 046 062

692 021 626

596 046 062

40 01 40

57 583

57 583

57 583

57 583

692 079 209

596 103 645

692 079 209

596 103 645

18

Et område med retfærdighed, frihed og sikkerhed

1 193 910 768

871 707 680

1 193 910 768

871 707 680

40 01 40, 40 02 41

16 479 335

13 005 028

16 479 335

13 005 028

1 210 390 103

884 712 708

1 210 390 103

884 712 708

19

Eksterne forbindelser

4 270 665 587

3 378 255 172

4 270 665 587

3 378 255 172

40 01 40, 40 02 41

44 005 106

6 441 836

44 005 106

6 441 836

4 314 670 693

3 384 697 008

4 314 670 693

3 384 697 008

20

Handel

105 067 905

104 422 321

105 067 905

104 422 321

40 01 40

34 787

34 787

34 787

34 787

105 102 692

104 457 108

105 102 692

104 457 108

21

Udvikling og forbindelser med lande i Afrika, Caribien og Stillehavsområdet (AVS-lande)

1 433 111 933

1 392 926 690

1 433 111 933

1 392 926 690

40 01 40, 40 02 41

109 058 175

86 736 049

109 058 175

86 736 049

1 542 170 108

1 479 662 739

1 542 170 108

1 479 662 739

22

Udvidelse

1 123 357 217

1 012 513 363

1 123 357 217

1 012 513 363

40 01 40

17 764

17 764

17 764

17 764

1 123 374 981

1 012 531 127

1 123 374 981

1 012 531 127

23

Humanitær bistand

878 195 432

838 516 019

878 195 432

838 516 019

40 01 40

14 878

14 878

14 878

14 878

878 210 310

838 530 897

878 210 310

838 530 897

24

Bekæmpelse af svig

81 749 000

74 805 171

81 749 000

74 805 171

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

190 812 414

190 812 414

190 812 414

190 812 414

40 01 40

565 027

565 027

565 027

565 027

191 377 441

191 377 441

191 377 441

191 377 441

26

Kommissionens administration

1 018 708 135

1 017 153 328

1 018 708 135

1 017 153 328

40 01 40, 40 02 41

78 381

78 381

78 381

78 381

1 018 786 516

1 017 231 709

1 018 786 516

1 017 231 709

27

Budget

69 440 094

69 440 094

69 440 094

69 440 094

40 01 40

30 939

30 939

30 939

30 939

69 471 033

69 471 033

69 471 033

69 471 033

28

Revision

11 399 202

11 399 202

11 399 202

11 399 202

40 01 40

7 105

7 105

7 105

7 105

11 406 307

11 406 307

11 406 307

11 406 307

29

Statistik

145 143 085

124 373 319

145 143 085

124 373 319

40 01 40

47 443

47 443

47 443

47 443

145 190 528

124 420 762

145 190 528

124 420 762

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

31

Sprogtjenester

392 908 762

392 908 762

392 908 762

392 908 762

40 01 40

236 399

236 399

236 399

236 399

393 145 161

393 145 161

393 145 161

393 145 161

32

Energi

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

40

Reserver

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

I alt

138 440 114 943

122 938 920 666

19 546 647

138 459 661 590

122 938 920 666

40 01 40, 40 02 40, 40 02 41

223 269 000

159 909 297

223 269 000

159 909 297

138 663 383 943

123 098 829 963

138 682 930 590

123 098 829 963

AFSNIT 04 —   BESKÆFTIGELSE, SOCIALE ANLIGGENDER OG ARBEJDSMARKEDSFORHOLD

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 04 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling | | 95 925 690 | 95 925 690 | | | 95 925 690 | 95 925 690 |
| | 40 01 40 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 95 970 025 | 95 970 025 | | | 95 970 025 | 95 970 025 |
| 04 02 | Den Europæiske Socialfond | 1 | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 | | | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 |
| 04 03 | Arbejde i Europa — social dialog og mobilitet | 1 | 79 130 000 | 64 266 181 | | | 79 130 000 | 64 266 181 |
| 04 04 | Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling | | 157 056 000 | 151 704 616 | | | 157 056 000 | 151 704 616 |
| 04 05 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | 1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| 04 06 | Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — udvikling af menneskelige ressourcer | 4 | 102 400 000 | 59 987 277 | | | 102 400 000 | 59 987 277 |
| | Afsnit 04 — I alt | | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

04 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling

95 925 690

95 925 690

95 925 690

95 925 690

40 01 40

44 335

44 335

44 335

44 335

95 970 025

95 970 025

95 970 025

95 970 025

04 02

Den Europæiske Socialfond

1

10 963 813 972

8 743 950 522

10 963 813 972

8 743 950 522

04 03

Arbejde i Europa — social dialog og mobilitet

1

79 130 000

64 266 181

79 130 000

64 266 181

04 04

Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling

157 056 000

151 704 616

157 056 000

151 704 616

04 05

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 06

Instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) — udvikling af menneskelige ressourcer

4

102 400 000

59 987 277

102 400 000

59 987 277

Afsnit 04 — I alt

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

04 05 01   DEN EUROPÆISKE FOND FOR TILPASNING TIL GLOBALISERINGEN (EGF)

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 04 05 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | 1.1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| | Kapitel 04 05 — I alt | | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

04 05

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

04 05 01

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

1.1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Kapitel 04 05 — I alt

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Artikel 04 05 01 —
     
  Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

Tal

| Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), som skal gøre det muligt for EU at yde midlertidig og målrettet støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, der skyldes globaliseringen, i tilfælde hvor afskedigelserne har betydelige negative konsekvenser for økonomien på regionalt eller lokalt plan. I forbindelse med ansøgninger, som indgives før den 31. december 2011, kan den også anvendes til at yde støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den globale finansielle og økonomiske krise.

Der skal maksimalt kunne udbetales 500 000 000 EUR pr. år via Globaliseringsfonden.

Formålet med denne reserve er i overensstemmelse med punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 at yde supplerende midlertidig støtte til arbejdstagere, der er ramt af følgerne af større strukturændringer i verdenshandelsmønstrene, med henblik på deres reintegrering på arbejdsmarkedet.

Foranstaltninger, der træffes under Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, skal supplere foranstaltningerne under Den Europæiske Socialfond uden at skabe dobbelte strukturer.

Den metode, der anvendes til at opføre bevillinger under denne reserve og til at anvende fonden, er fastlagt i punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1927/2006.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 546/2009 af 18. juni 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 167 af 29.6.2009, s. 26).

Referenceretsakter

Interinstitutionel aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).

AFSNIT 13 —   REGIONALPOLITIK

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 13 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet regionalpolitik | | 88 430 098 | 88 430 098 | | | 88 430 098 | 88 430 098 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 88 473 914 | 88 473 914 | | | 88 473 914 | 88 473 914 |
| 13 03 | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger | 1 | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 | | | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 |
| 13 04 | Samhørighedsfonden | 1 | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 | | | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 |
| 13 05 | Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | | 478 530 004 | 438 405 253 | | | 478 530 004 | 438 405 253 |
| 13 06 | Solidaritetsfonden | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |
| | Afsnit 13 — I alt | | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

13 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet regionalpolitik

88 430 098

88 430 098

88 430 098

88 430 098

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

88 473 914

88 473 914

88 473 914

88 473 914

13 03

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger

1

28 742 233 077

25 165 081 196

28 742 233 077

25 165 081 196

13 04

Samhørighedsfonden

1

11 073 646 193

7 625 295 593

11 073 646 193

7 625 295 593

13 05

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

478 530 004

438 405 253

478 530 004

438 405 253

13 06

Solidaritetsfonden

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

Afsnit 13 — I alt

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

KAPITEL 13 06 —   SOLIDARITETSFONDEN

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 13 06 | Solidaritetsfonden | | | | | | | |
| 13 06 01 | Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne | 3.2 | 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |
| 13 06 02 | Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — stater, som har indledt tiltrædelsesforhandlinger med EU | 4 | 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |
| | Kapitel 13 06 — I alt | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

13 06

Solidaritetsfonden

13 06 01

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — medlemsstaterne

3.2

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

13 06 02

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — stater, som har indledt tiltrædelsesforhandlinger med EU

4

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Kapitel 13 06 — I alt

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

Artikel 13 06 01 —
     
  Den Europæiske Unions Solidaritetsfond - Medlemsstater

Tal

| Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer i medlemsstaterne.

Der vil blive truffet afgørelse om tildeling af bevillingerne i et ændringsbudget, der kun har til formål at anvende midler fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3).

Referenceretsakter

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, forelagt af Kommissionen den 6. april 2005 (KOM(2005)0108).

Interinstitutionel aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).

Artikel 13 06 02 —
     
  Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — stater, som har indledt tiltrædelsesforhandlinger med EU

Tal

| Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Anmærkninger

Denne bevilling skal dække anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer i stater, som har indledt tiltrædelsesforhandlinger med Unionen.

Der vil blive truffet afgørelse om tildeling af bevillingerne i et ændringsbudget, der kun har til formål at anvende midler fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3).

Referenceretsakter

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, forelagt af Kommissionen den 6. april 2005 (KOM(2005)0108).

Interinstitutionel aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).

AFSNIT 32 —   ENERGI

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 32 01 | Administrative udgifter vedrørende politikområdet energi | | 77 046 009 | 77 046 009 | | | 77 046 009 | 77 046 009 |
| | 40 01 40 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 77 087 308 | 77 087 308 | | | 77 087 308 | 77 087 308 |
| 32 03 | Transeuropæiske net | 1 | 24 150 000 | 20 471 848 | | | 24 150 000 | 20 471 848 |
| 32 04 | Konventionel og vedvarende energi | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |
| 32 05 | Nuklear energi | 1 | 280 578 000 | 209 479 379 | | | 280 578 000 | 209 479 379 |
| 32 06 | Forskning vedrørende energi | 1 | 192 155 000 | 147 130 699 | | | 192 155 000 | 147 130 699 |
| | Afsnit 32 — I alt | | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

32 01

Administrative udgifter vedrørende politikområdet energi

77 046 009

77 046 009

77 046 009

77 046 009

40 01 40

41 299

41 299

41 299

41 299

77 087 308

77 087 308

77 087 308

77 087 308

32 03

Transeuropæiske net

1

24 150 000

20 471 848

24 150 000

20 471 848

32 04

Konventionel og vedvarende energi

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 05

Nuklear energi

1

280 578 000

209 479 379

280 578 000

209 479 379

32 06

Forskning vedrørende energi

1

192 155 000

147 130 699

192 155 000

147 130 699

Afsnit 32 — I alt

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

KAPITEL 32 04 —   KONVENTIONEL OG VEDVARENDE ENERGI

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 32 04 | Konventionel og vedvarende energi | | | | | | | |
| 32 04 01 | Afslutning af programmet ”Intelligent Energi — Europa” (2003-2006) | 1.1 | — | 4 570 459 | | | — | 4 570 459 |
| 32 04 02 | Afslutning af programmet "Intelligent energi — Europa" (2003-2006) ekstern del — Coopener | 4 | — | 95 218 | | | — | 95 218 |
| 32 04 03 | Aktiviteter til støtte for den europæiske energipolitik og det indre energimarked | 1.1 | 3 000 000 | 3 332 626 | | | 3 000 000 | 3 332 626 |
| 32 04 04 | Afslutning af energirammeprogrammet (1999-2002) — konventionel og vedvarende energi | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 32 04 05 | Den strategiske energiteknologiplan for EU (SET-plan) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 06 | Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation — programmet "Intelligent energi — Europa" | 1.1 | 114 499 000 | 39 039 339 | | | 114 499 000 | 39 039 339 |
| 32 04 07 | Pilotprojekt vedrørende energisikkerhed — biobrændstoffer | 1.1 | p.m. | 1 500 000 | | | p.m. | 1 500 000 |
| 32 04 08 | Pilotprojekt vedrørende Portplus — en bæredygtig energiplan for havne | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 09 | Forberedende foranstaltning — Investeringsfond for vedvarende energi og bioraffinaderier fra affald og restprodukter | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 10 | Europæisk agentur for Samarbejde mellem Energimyndigheder | | | | | | | |
| 32 04 10 01 | Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder — Bidrag til afsnit 1 og 2 | 1.1 | 4 017 000 | 4 017 000 | | | 4 017 000 | 4 017 000 |
| 32 04 10 02 | Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder — Bidrag til afsnit 3 | 1.1 | 983 000 | 983 000 | | | 983 000 | 983 000 |
| | Artikel 32 04 10 — I alt | | 5 000 000 | 5 000 000 | | | 5 000 000 | 5 000 000 |
| 32 04 11 | Energifællesskab | 4 | 2 939 003 | 2 798 457 | | | 2 939 003 | 2 798 457 |
| 32 04 12 | Pilotprojekt vedrørende et europæisk rammeprogram til udvikling og udveksling af erfaringer omkring bæredygtig byudvikling | 1.1 | p.m. | 300 000 | | | p.m. | 300 000 |
| 32 04 13 | Forberedende foranstaltning vedrørende europæiske øer for en fælles energipolitik | 1.1 | p.m. | 500 000 | | | p.m. | 500 000 |
| 32 04 14 | Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning | | | | | | | |
| 32 04 14 01 | Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — energinet | 1.1 | p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |
| 32 04 14 02 | Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — CO2-opsamling og -lagring (CCS) | 1.1 | p.m. | 247 566 539 | | | p.m. | 247 566 539 |
| 32 04 14 03 | Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — det europæiske net af offshore-vindkraftanlæg | 1.1 | p.m. | 42 848 055 | | | p.m. | 42 848 055 |
| 32 04 14 04 | Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — initiativer vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 32 04 14 — I alt | | p.m. | 1 023 370 183 | | – 251 935 540 | p.m. | 771 434 643 |
| 32 04 15 | Pilotprojekter vedrørende affaldsgenindvinding og udnyttelsen heraf til ren energi | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 16 | Sikkerhed for energianlæg og -infrastrukturer | 1.1 | 250 000 | 476 089 | | | 250 000 | 476 089 |
| | Kapitel 32 04 — I alt | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

32 04

Konventionel og vedvarende energi

32 04 01

Afslutning af programmet ”Intelligent Energi — Europa” (2003-2006)

1.1

—

4 570 459

—

4 570 459

32 04 02

Afslutning af programmet "Intelligent energi — Europa" (2003-2006) ekstern del — Coopener

4

—

95 218

—

95 218

32 04 03

Aktiviteter til støtte for den europæiske energipolitik og det indre energimarked

1.1

3 000 000

3 332 626

3 000 000

3 332 626

32 04 04

Afslutning af energirammeprogrammet (1999-2002) — konventionel og vedvarende energi

1.1

—

p.m.

—

p.m.

32 04 05

Den strategiske energiteknologiplan for EU (SET-plan)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 06

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation — programmet "Intelligent energi — Europa"

1.1

114 499 000

39 039 339

114 499 000

39 039 339

32 04 07

Pilotprojekt vedrørende energisikkerhed — biobrændstoffer

1.1

p.m.

1 500 000

p.m.

1 500 000

32 04 08

Pilotprojekt vedrørende Portplus — en bæredygtig energiplan for havne

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 09

Forberedende foranstaltning — Investeringsfond for vedvarende energi og bioraffinaderier fra affald og restprodukter

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 10

Europæisk agentur for Samarbejde mellem Energimyndigheder

32 04 10 01

Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder — Bidrag til afsnit 1 og 2

1.1

4 017 000

4 017 000

4 017 000

4 017 000

32 04 10 02

Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder — Bidrag til afsnit 3

1.1

983 000

983 000

983 000

983 000

Artikel 32 04 10 — I alt

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

32 04 11

Energifællesskab

4

2 939 003

2 798 457

2 939 003

2 798 457

32 04 12

Pilotprojekt vedrørende et europæisk rammeprogram til udvikling og udveksling af erfaringer omkring bæredygtig byudvikling

1.1

p.m.

300 000

p.m.

300 000

32 04 13

Forberedende foranstaltning vedrørende europæiske øer for en fælles energipolitik

1.1

p.m.

500 000

p.m.

500 000

32 04 14

Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning

32 04 14 01

Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — energinet

1.1

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

32 04 14 02

Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — CO2-opsamling og -lagring (CCS)

1.1

p.m.

247 566 539

p.m.

247 566 539

32 04 14 03

Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — det europæiske net af offshore-vindkraftanlæg

1.1

p.m.

42 848 055

p.m.

42 848 055

32 04 14 04

Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning — initiativer vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 32 04 14 — I alt

p.m.

1 023 370 183

– 251 935 540

p.m.

771 434 643

32 04 15

Pilotprojekter vedrørende affaldsgenindvinding og udnyttelsen heraf til ren energi

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 16

Sikkerhed for energianlæg og -infrastrukturer

1.1

250 000

476 089

250 000

476 089

Kapitel 32 04 — I alt

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

Artikel 32 04 14 —
     
  Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning

Konto 32 04 14 01 —   Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning - energinet

Tal

| Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

Anmærkninger

Tidligere konto 06 04 14 01

Denne bevilling skal dække udgifter til gas- og elektricitetsinfrastrukturprojekter, der har den størst mulige merværdi for EU.

Bevillingen tager sigte på tilpasning og videreudvikling af energinet, som er særlig vigtige for EU, når det gælder understøttelse af et velfungerende indre marked for energi, herunder navnlig forøgelse af sammenkoblingskapaciteten, sikring og spredning af energiforsyningen og overvindelse af miljømæssige, tekniske og økonomiske hindringer. Der er behov for en særlig EU-støtte med henblik på en mere intensiv udvikling og hurtigere konstruktion af energinettene, især hvor der ikke er ret mange forskellige forsyningsruter og -kilder.

Bevillingerne skal også anvendes til at fremme sammenkobling og integration af vedvarende energikilder og til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed med dårligt stillede regioner og ø-regioner i EU.

Denne bevilling skal finansiere anden del af den økonomiske genopretningsplan som aftalt mellem budgetmyndighedens to parter den 2. april 2009. Finansieringen forudsætter en godkendelse fra budgetmyndigheden og skal stilles til rådighed ved hjælp af midler som anført i punkt 21, 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning, uden at dette berører bevillingsrammen til aftalte programmer og Europa-Parlamentets prioriteter.

Hvis der i Kommissionens årsrapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af den økonomiske genopretningsplan gøres opmærksom på alvorlige risici i forbindelse med gennemførelse af de prioriterede projekter, skal Kommissionen anbefale foranstaltninger, der kan afbøde disse risici, og, hvis det er relevant og i overensstemmelse med den økonomiske genopretningsplan, forelægge supplerende forslag til de projekter, der allerede er omtalt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009.

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 af 13. juli 2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (EUT L 200 af 31.7.2009, s. 31).

AFSNIT 40 —   RESERVER

Tal

| Afsnit Kapitel | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 40 01 | Reserver til administrative udgifter | 5 | 1 834 000 | 1 834 000 | | | 1 834 000 | 1 834 000 |
| 40 02 | Reserver til finansielle interventioner | | 975 295 000 | 258 075 297 | | | 975 295 000 | 258 075 297 |
| 40 03 | Negativ reserve | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |
| | Afsnit 40 — I alt | | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |

Afsnit Kapitel

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

40 01

Reserver til administrative udgifter

5

1 834 000

1 834 000

1 834 000

1 834 000

40 02

Reserver til finansielle interventioner

975 295 000

258 075 297

975 295 000

258 075 297

40 03

Negativ reserve

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

Afsnit 40 — I alt

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

KAPITEL 40 03 —   NEGATIV RESERVE

Tal

| Afsnit Kapitel Artikel Konto | Tekst | FR | Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| 40 03 | Negativ reserve | | | | | | | |
| 40 03 01 | Negative reserver (udgiftsområde 3b - Unionsborgerskab) | 3.2 | p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |
| 40 03 02 | Negative reserver (udgiftsområde 4 - EU som global partner) | 4 | p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |
| | Kapitel 40 03 — I alt | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |

Afsnit Kapitel Artikel Konto

Tekst

FR

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

40 03

Negativ reserve

40 03 01

Negative reserver (udgiftsområde 3b - Unionsborgerskab)

3.2

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

40 03 02

Negative reserver (udgiftsområde 4 - EU som global partner)

4

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Kapitel 40 03 — I alt

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

Artikel 40 03 01 —
     
  Negative reserver (udgiftsområde 3b: EU-statsborgerskab)

Tal

| Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

Anmærkninger

Ny artikel

Formålet med denne artikel er at dække betalingsbevillinger på 178 562 910 EUR opført under artikel 13 06 01 - Den Europæiske Unions solidaritetsfond - medlemsstater.

Princippet om en negativ reserve er omhandlet i artikel 44, stk. 5, i finansforordningen. Reserven skal anvendes inden regnskabsårets udgang ved overførsel efter fremgangsmåden i finansforordningens artikel 23 og 24.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

Artikel 40 03 02 —
     
  Negative reserver (udgiftsområde 4 - EU som global partner)

Tal

| Budget for 2011 | Parlamentets holdning nr. 2/2011 | Nyt beløb |
| --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |

Budget for 2011

Parlamentets holdning nr. 2/2011

Nyt beløb

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Anmærkninger

Ny artikel

Formålet med denne artikel er at dække betalingsbevillinger på 3 825 983 EUR opført under artikel 13 06 02 - Den Europæiske Unions solidaritetsfond - lande, der forhandler om tiltrædelse.

Princippet om en negativ reserve er omhandlet i artikel 44, stk. 5, i finansforordningen. Reserven skal anvendes inden regnskabsårets udgang ved overførsel efter fremgangsmåden i finansforordningens artikel 23 og 24.

Retsgrundlag

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0475.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2011 om Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2011 (Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0128).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/227 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/227

---

Tirsdag den 5. juli 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: LM Glasfiber/Danmark

P7_TA(2011)0303

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark) (KOM(2011)0258 - C7-0112/2011 - 2011/2092(BUD))

2013/C 33 E/29

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0258 - C7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0258 - C7-0112/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EFG-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EFG-forordningen),

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0235/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Danmark har anmodet om støtte i forbindelse med 1 650 afskedigelser (hvoraf 825 er tiltænkt støtte) i virksomheden LM Glasfiber, der var aktiv inden for NACE rev. 2, hovedgruppe 28 (fremstilling af maskineri og udstyr) i tre kommuner i Syddanmark, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Danmark har anmodet om støtte i forbindelse med 1 650 afskedigelser (hvoraf 825 er tiltænkt støtte) i virksomheden LM Glasfiber, der var aktiv inden for NACE rev. 2, hovedgruppe 28 (fremstilling af maskineri og udstyr) i tre kommuner i Syddanmark,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende fonden; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende fonden; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGFog derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, EGFkan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGFog derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, EGFkan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | bifalder det forhold, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang viser betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås; |
| --- | --- |

5.

bifalder det forhold, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang viser betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås;

| 6. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

6.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 7. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 5. juli 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danmark)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/469/EU).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/229

---

Tirsdag den 5. juli 2011Agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed ***I

P7_TA(2011)0304

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed (KOM(2010)0093 - C7-0046/2009 - 2009/0089(COD))

2013/C 33 E/30

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0093), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0093),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 74, artikel 77, stk. 2, litra a) og b), artikel 78, stk. 2, litra e), artikel 79, stk. 2, litra c), artikel 82, stk. 1, litra d), artikel 85, stk. 1, artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 88, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0046/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 74, artikel 77, stk. 2, litra a) og b), artikel 78, stk. 2, litra e), artikel 79, stk. 2, litra c), artikel 82, stk. 1, litra d), artikel 85, stk. 1, artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 88, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0046/2009),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 7. december 2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 7. december 2009 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 9. juni 2011 forpligtede sig til at vedtage forslaget, jf. EUF-traktatens artikel 294, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 9. juni 2011 forpligtede sig til at vedtage forslaget, jf. EUF-traktatens artikel 294, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget (A7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget (A7-0241/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 70 af 19.3.2010, s. 13.

---

Tirsdag den 5. juli 2011P7_TC1-COD(2009)0089

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1077/2011).

---

Tirsdag den 5. juli 2011BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet

Europa-Parlamentet og Rådet anerkender de særlige omstændigheder, der ligger til grund for den specifikke ordning for agenturets hjemsted og placeringer og den omstændighed, at det ikke berører konklusionerne fra repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet på stats- og regeringschefniveau i Bruxelles den 13. december 2003 (1), navnlig hvad angår den prioritet, der skal gives til de medlemsstater, der har tiltrådt EU i 2004 og 2007, med hensyn til fastlæggelsen af hjemstedet for kontorer eller agenturer, der oprettes i fremtiden.

---

(1)  Jf. 05381/2004, s. 27.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/230 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/230

---

Tirsdag den 5. juli 2011Varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden *

P7_TA(2011)0305

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2004/162/EF for så vidt angår de varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden (KOM(2010)0749 - C7-0022/2011 - 2010/0359(CNS))

2013/C 33 E/31

(Særlig lovgivningsprocedure - høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0749), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0749),

| — | der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0022/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0199/2011),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/231 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/231

---

Tirsdag den 5. juli 2011Forslag til ændringsbudget nr. 3/2011: overskud fra regnskabsåret 2010

P7_TA(2011)0308

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (11630/2011 - C7-0166/2011 - 2011/2075(BUD))

2013/C 33 E/32

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310 og 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310 og 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (finansforordningen), særlig 15, stk. 3, og artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (finansforordningen), særlig 15, stk. 3, og artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2011 for regnskabsåret 2011, forelagt af Kommissionen den 15. april 2011 (KOM(2011)0219), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2011 for regnskabsåret 2011, forelagt af Kommissionen den 15. april 2011 (KOM(2011)0219),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2011, vedtaget af Rådet den 16. juni 2011 (11630/2011 - C7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2011, vedtaget af Rådet den 16. juni 2011 (11630/2011 - C7-0166/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0254/2011),

| A. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2011 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2010 på i alt 4 539 394 283 EUR på 2011-budgettet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2011 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2010 på i alt 4 539 394 283 EUR på 2011-budgettet,

| B. | der henviser til, at hovedelementerne i dette overskud er et positivt resultat af indkomsterne på over 1,8 mia. EUR (1 800 000 000 EUR), et underforbrug af udgifter på 2,72 mia. EUR og positiv saldo for omveksling mellem valutaer på 22,3 mio. EUR, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hovedelementerne i dette overskud er et positivt resultat af indkomsterne på over 1,8 mia. EUR (1 800 000 000 EUR), et underforbrug af udgifter på 2,72 mia. EUR og positiv saldo for omveksling mellem valutaer på 22,3 mio. EUR,

| C. | der henviser til, at størstedelen af indkomstsiden (1,28 mia. EUR ud af 1,8 mia. EUR) skyldes morarenter og bøder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at størstedelen af indkomstsiden (1,28 mia. EUR ud af 1,8 mia. EUR) skyldes morarenter og bøder,

| D. | der henviser til, at forskellen mellem det vedtagne budget for 2011 (122,96 mia. EUR) og de afholdte/fremførte bevillinger (120,97 mia. EUR) skyldes annullerede bevillinger (740 mio. EUR), hovedsagelig fordi forslaget til ændringsbudget nr. 10/2010 ikke blev vedtaget, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forskellen mellem det vedtagne budget for 2011 (122,96 mia. EUR) og de afholdte/fremførte bevillinger (120,97 mia. EUR) skyldes annullerede bevillinger (740 mio. EUR), hovedsagelig fordi forslaget til ændringsbudget nr. 10/2010 ikke blev vedtaget,

| E. | der henviser til, at underforbruget på 2,72 mia. EUR skyldes reduceret gennemførelse af programmer, underudnyttelse af ikke-mobiliserede reserver, underudnyttelse i andre sektioner af budgettet og underforbrug af bevillinger fremført fra 2009 til 2010, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at underforbruget på 2,72 mia. EUR skyldes reduceret gennemførelse af programmer, underudnyttelse af ikke-mobiliserede reserver, underudnyttelse i andre sektioner af budgettet og underforbrug af bevillinger fremført fra 2009 til 2010,

| 1. | tager forslaget til ændringsbudget nr. 3/2011, der udelukkende har til formål at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2010 på budgettet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, til efterretning; |
| --- | --- |

1.

tager forslaget til ændringsbudget nr. 3/2011, der udelukkende har til formål at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2010 på budgettet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, til efterretning;

| 2. | er overbevist om, at den del af indtægterne, der beregnes på grundlag af morarenter og bøder, ikke bør betragtes som et overskud, og derfor ikke bør trækkes fra medlemsstaternes bidrag (egne indtægter baseret på BNI); |
| --- | --- |

2.

er overbevist om, at den del af indtægterne, der beregnes på grundlag af morarenter og bøder, ikke bør betragtes som et overskud, og derfor ikke bør trækkes fra medlemsstaternes bidrag (egne indtægter baseret på BNI);

| 3. | mener tværtimod, at sådanne indtægter fra gennemførelsen af EU’s konkurrencepolitik bør føres tilbage og geninvesteres i EU’s budget; er fast besluttet på at fremme og forsvare dette princip under de kommende forhandlinger om de årlige og flerårige budgetter; |
| --- | --- |

3.

mener tværtimod, at sådanne indtægter fra gennemførelsen af EU’s konkurrencepolitik bør føres tilbage og geninvesteres i EU’s budget; er fast besluttet på at fremme og forsvare dette princip under de kommende forhandlinger om de årlige og flerårige budgetter;

| 4. | godkender imidlertid Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2011 uden ændringer og pålægger sin formand at bekendtgøre, at Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2011 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

godkender imidlertid Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2011 uden ændringer og pålægger sin formand at bekendtgøre, at Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2011 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0475.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/232 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/232

---

Tirsdag den 5. juli 2011Håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ***I

P7_TA(2011)0309

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændringsforordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2010)0791 - C7-0012/2011 - 2011/0001(COD))

2013/C 33 E/33

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0791), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0791),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0012/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0012/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 5. maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 5. maj 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0201/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 5. juli 2011P7_TC1-COD(2011)0001

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 954/2011).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/233 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/233

---

Tirsdag den 5. juli 2011OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre ***I

P7_TA(2011)0310

Europa-Parlamentets ændringer af 5. juli 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484 - C7-0265/2010 - 2010/0250(COD)) (1)

2013/C 33 E/34

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (2)

til Kommissionens forslag

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0223/2011).

(2)  Ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv; udgået tekst markeres med symbolet ▐.

---

Tirsdag den 5. juli 2011EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I en af Kommissionen rekvireret rapport, der blev offentliggjort den 25. februar 2009 og udarbejdet af en ekspertgruppe på højt niveau under forsæde af Jacques de Larosière, konkluderedes det, at det er nødvendigt at styrke tilsynssystemet for at reducere risikoen for og omfanget af eventuelle fremtidige finanskriser, og det anbefales at indføre omfattende reformer af strukturen i tilsynet med den finansielle sektor i Unionen, herunder at oprette et europæisk finanstilsynssystem, der omfatter tre europæiske tilsynsmyndigheder, en for banksektoren, en for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger og en for værdipapirs- og markedssektoren, samt at oprette et europæisk udvalg for systemiske risici. |
| --- | --- |

(1)

I en af Kommissionen rekvireret rapport, der blev offentliggjort den 25. februar 2009 og udarbejdet af en ekspertgruppe på højt niveau under forsæde af Jacques de Larosière, konkluderedes det, at det er nødvendigt at styrke tilsynssystemet for at reducere risikoen for og omfanget af eventuelle fremtidige finanskriser, og det anbefales at indføre omfattende reformer af strukturen i tilsynet med den finansielle sektor i Unionen, herunder at oprette et europæisk finanstilsynssystem, der omfatter tre europæiske tilsynsmyndigheder, en for banksektoren, en for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger og en for værdipapirs- og markedssektoren, samt at oprette et europæisk udvalg for systemiske risici.

| (2) | I Kommissionens meddelelse af 4. marts 2009 med titlen "Fremdrift i den europæiske genopretning" foreslås det at styrke Unionens lovgivning om finansielle serviceydelser. I sin meddelelse af 3. juli 2009 med titlen "Sikring af effektive, sikre og solide derivatmarkeder" undersøgte Kommissionen derivaternes rolle i forbindelse med finanskrisen, og i sin meddelelse af 20. oktober 2009 med titlen "Sikring af effektive, sikre og solide derivatmarkeder: fremtidige politiktiltag" beskrev Kommissionen de foranstaltninger, den havde til hensigt at træffe for at reducere de risici, der er forbundet med derivater. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens meddelelse af 4. marts 2009 med titlen "Fremdrift i den europæiske genopretning" foreslås det at styrke Unionens lovgivning om finansielle serviceydelser. I sin meddelelse af 3. juli 2009 med titlen "Sikring af effektive, sikre og solide derivatmarkeder" undersøgte Kommissionen derivaternes rolle i forbindelse med finanskrisen, og i sin meddelelse af 20. oktober 2009 med titlen "Sikring af effektive, sikre og solide derivatmarkeder: fremtidige politiktiltag" beskrev Kommissionen de foranstaltninger, den havde til hensigt at træffe for at reducere de risici, der er forbundet med derivater.

| (3) | Den 23. september 2009 vedtog Kommissionen tre forslag til forordning om oprettelse af et europæisk finanstilsynssystem, herunder oprettelsen af tre europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er), der skal bidrage til en ensartet anvendelse af EU-lovgivningen og etableringen af fælles regulerings- og tilsynsmæssig standardisering og praksis af høj kvalitet, nemlig Den Europæiskе Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) (EBA), Den Europæiskе Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 1094/2010 (4) (EIOPA) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (5) (ESMA).
  Disse tilsynsmyndigheder spiller en afgørende rolle for sikringen af den finansielle stabilitet i finanssektoren. Det er derfor vigtigt løbende at sikre, at udviklingen af deres arbejde er et spørgsmål med høj politisk prioritet, og at der afsættes passende ressourcer hertil. |
| --- | --- |

(3)

Den 23. september 2009 vedtog Kommissionen tre forslag til forordning om oprettelse af et europæisk finanstilsynssystem, herunder oprettelsen af tre europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er), der skal bidrage til en ensartet anvendelse af EU-lovgivningen og etableringen af fælles regulerings- og tilsynsmæssig standardisering og praksis af høj kvalitet, nemlig Den Europæiskе Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) (EBA), Den Europæiskе Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 1094/2010 (4) (EIOPA) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (5) (ESMA).
  Disse tilsynsmyndigheder spiller en afgørende rolle for sikringen af den finansielle stabilitet i finanssektoren. Det er derfor vigtigt løbende at sikre, at udviklingen af deres arbejde er et spørgsmål med høj politisk prioritet, og at der afsættes passende ressourcer hertil.

| (4) | Over-the-counter (OTC) derivater er ugennemsigtige, fordi de er privat forhandlede kontrakter, og alle oplysninger desangående er som regel kun tilgængelige for de kontraherende parter. De skaber et indviklet net af gensidig afhængighed, der kan gøre det vanskeligt at identificere de pågældende risicis art og omfang. Finanskrisen har vist, at disse karakteristika øger usikkerheden i perioder med pres på markedet og dermed bringer den finansielle stabilitet i fare. Denne forordning indeholder en række bestemmelser, der har til formål at reducere disse risici og øge gennemsigtigheden i forbindelse med derivatkontrakter. |
| --- | --- |

(4)

Over-the-counter (OTC) derivater er ugennemsigtige, fordi de er privat forhandlede kontrakter, og alle oplysninger desangående er som regel kun tilgængelige for de kontraherende parter. De skaber et indviklet net af gensidig afhængighed, der kan gøre det vanskeligt at identificere de pågældende risicis art og omfang. Finanskrisen har vist, at disse karakteristika øger usikkerheden i perioder med pres på markedet og dermed bringer den finansielle stabilitet i fare. Denne forordning indeholder en række bestemmelser, der har til formål at reducere disse risici og øge gennemsigtigheden i forbindelse med derivatkontrakter.

| (5) | Der var på topmødet i Pittsburgh den 26. september 2009 enighed blandt G20-lederne om, at inden udgangen af 2012 skulle alle standardiserede OTC-derivatkontrakter cleares gennem centrale modparter (CCP) og OTC-derivatkontrakter indberettes til transaktionsregistre. I juni 2010 bekræftede G20-lederne i Toronto deres engagement i denne henseende, og de forpligtede sig ligeledes til at fremskynde gennemførelsen af effektive foranstaltninger til at forbedre gennemsigtigheden af og tilsynet med OTC-derivater på internationalt plan og uden forskelsbehandling
  med henblik på at forbedre markedet for OTC-derivater og skabe mere effektive værktøjer til at sikre, at virksomhederne holdes ansvarlige for de risici, de tager.
  Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre, at dette engagement gennemføres på tilsvarende vis af vores internationale partnere. |
| --- | --- |

(5)

Der var på topmødet i Pittsburgh den 26. september 2009 enighed blandt G20-lederne om, at inden udgangen af 2012 skulle alle standardiserede OTC-derivatkontrakter cleares gennem centrale modparter (CCP) og OTC-derivatkontrakter indberettes til transaktionsregistre. I juni 2010 bekræftede G20-lederne i Toronto deres engagement i denne henseende, og de forpligtede sig ligeledes til at fremskynde gennemførelsen af effektive foranstaltninger til at forbedre gennemsigtigheden af og tilsynet med OTC-derivater på internationalt plan og uden forskelsbehandling
  med henblik på at forbedre markedet for OTC-derivater og skabe mere effektive værktøjer til at sikre, at virksomhederne holdes ansvarlige for de risici, de tager.
  Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre, at dette engagement gennemføres på tilsvarende vis af vores internationale partnere.

| (6) | Det Europæiske Råd var i sine konklusioner fra den 2. december 2009 enig i, at der var behov for på betydelig vis at reducere modpartskreditrisikoen, og at det var vigtigt at opnå øget gennemsigtighed, effektivitet og integritet for derivattransaktioner. I sin beslutning af 15. juni 2010 om derivatmarkeder - fremtidige politiktiltag opfordrede Europa-Parlamentet til obligatorisk clearing og indberetning af OTC-derivater. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Råd var i sine konklusioner fra den 2. december 2009 enig i, at der var behov for på betydelig vis at reducere modpartskreditrisikoen, og at det var vigtigt at opnå øget gennemsigtighed, effektivitet og integritet for derivattransaktioner. I sin beslutning af 15. juni 2010 om derivatmarkeder - fremtidige politiktiltag opfordrede Europa-Parlamentet til obligatorisk clearing og indberetning af OTC-derivater.

| (7) | ESMA bør handle inden for rammerne af denne forordning ved at opretholde stabiliteten på de finansielle markeder i akutte situationer og ved at sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder anvender de gældende EU-regler på ensartet vis, samt bilægge uenigheder mellem disse myndigheder. Den har ligeledes fået til opgave at udvikle juridisk bindende forskriftsmæssige tekniske standarder, og den har en central rolle i godkendelsen og overvågningen af CCP'er og transaktionsregistre. |
| --- | --- |

(7)

ESMA bør handle inden for rammerne af denne forordning ved at opretholde stabiliteten på de finansielle markeder i akutte situationer og ved at sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder anvender de gældende EU-regler på ensartet vis, samt bilægge uenigheder mellem disse myndigheder. Den har ligeledes fået til opgave at udvikle juridisk bindende forskriftsmæssige tekniske standarder, og den har en central rolle i godkendelsen og overvågningen af CCP'er og transaktionsregistre.

| (8) | Der kræves ensartede regler for derivatkontrakter som fastsat i afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (6). |
| --- | --- |

(8)

Der kræves ensartede regler for derivatkontrakter som fastsat i afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (6).

| (8a) | Kommissionen identificerede i sin meddelelse af 2. februar 2011 med titlen "Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer" den øgede "finansialisering" af de internationale råvaremarkeder som en strategisk udfordring for Unionens økonomier. Kommissionen bekræftede behovet for mere gennemsigtighed i handlen med råvarer samt de positive potentielle virkninger af positionsgrænser i forbindelse med handel med derivater inden for råvarer. Med henblik på at opnå en effektiv reduktion af det usundt høje handelsvolumen på råvaremarkederne bør Kommissionen navnlig vurdere virkningerne af at begrænse adgangen til handel på råvarebørser til fysiske handlere og dermed udelukke finansielle institutioner. Kommissionen bør i forbindelse med de kommende revisioner af direktiv 2004/39/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (7) navnlig behandle problemet med prisudsving på fødevare- og landbrugsmarkederne og sørge for passende krav til forebyggelse af systemiske risici og manipulerende metoder, herunder marginkrav, positionsgrænser og tilbagebetaling af overskud som sanktion. |
| --- | --- |

(8a)

Kommissionen identificerede i sin meddelelse af 2. februar 2011 med titlen "Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer" den øgede "finansialisering" af de internationale råvaremarkeder som en strategisk udfordring for Unionens økonomier. Kommissionen bekræftede behovet for mere gennemsigtighed i handlen med råvarer samt de positive potentielle virkninger af positionsgrænser i forbindelse med handel med derivater inden for råvarer. Med henblik på at opnå en effektiv reduktion af det usundt høje handelsvolumen på råvaremarkederne bør Kommissionen navnlig vurdere virkningerne af at begrænse adgangen til handel på råvarebørser til fysiske handlere og dermed udelukke finansielle institutioner. Kommissionen bør i forbindelse med de kommende revisioner af direktiv 2004/39/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (7) navnlig behandle problemet med prisudsving på fødevare- og landbrugsmarkederne og sørge for passende krav til forebyggelse af systemiske risici og manipulerende metoder, herunder marginkrav, positionsgrænser og tilbagebetaling af overskud som sanktion.

| (9) | Foranstaltninger til fremme af anvendelsen af CCP'er har vist sig ikke at være tilstrækkelige til at sikre clearing af standardiserede OTC-derivater. Det er derfor nødvendigt med ufravigelige CCP-clearingskrav for de OTC-derivater, der kan cleares. |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltninger til fremme af anvendelsen af CCP'er har vist sig ikke at være tilstrækkelige til at sikre clearing af standardiserede OTC-derivater. Det er derfor nødvendigt med ufravigelige CCP-clearingskrav for de OTC-derivater, der kan cleares.

| (10) | Medlemsstaterne vil muligvis vedtage divergerende nationale bestemmelser, hvilket kan forhindre det indre marked i at fungere effektivt og være til skade for markedsdeltagerne og den finansielle stabilitet. Det er ligeledes nødvendigt med en ensartet anvendelse af clearingsforpligtelsen i EU for at sikre et højt niveau af investorbeskyttelse og skabe lige vilkår for alle markedsdeltagere. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne vil muligvis vedtage divergerende nationale bestemmelser, hvilket kan forhindre det indre marked i at fungere effektivt og være til skade for markedsdeltagerne og den finansielle stabilitet. Det er ligeledes nødvendigt med en ensartet anvendelse af clearingsforpligtelsen i EU for at sikre et højt niveau af investorbeskyttelse og skabe lige vilkår for alle markedsdeltagere.

| (11) | Hvis man vil sikre, at clearingsforpligtelsen reducerer de systemiske risici, kræver det identifikation af de klasser af clearingskvalificerede derivater, der burde være underlagt denne forpligtelse. Der bør i forbindelse med denne procedure tages hensyn til, at ikke alle CCP-clearede OTC-derivater kan betragtes som egnede til obligatorisk CCP-clearing. |
| --- | --- |

(11)

Hvis man vil sikre, at clearingsforpligtelsen reducerer de systemiske risici, kræver det identifikation af de klasser af clearingskvalificerede derivater, der burde være underlagt denne forpligtelse. Der bør i forbindelse med denne procedure tages hensyn til, at ikke alle CCP-clearede OTC-derivater kan betragtes som egnede til obligatorisk CCP-clearing.

| (12) | I denne forordning fastsættes kriterierne for, hvilke OTC-derivater der kvalificeres til clearingsforpligtelsen. ESMA bør på grund af sin centrale rolle
  efter høring af Kommissionen og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (8)(ESRB),
  afgøre, hvorvidt en klasse af derivater opfylder kravene for at være omfattet af clearingsforpligtelsen
  , om clearingsforpligtelsen bør finde anvendelse
  , og hvornår denne forpligtelse bør træde i kraft
  , herunder, hvor det er relevant, eventuelle gennemførelsesstandarder for indfasningen. En gradvis gennemførelse af clearingsforpligtelsen kunne enten være i henhold til andelen af de omfattede klasser, som skal cleares, eller i henhold til de typer af markedsdeltagere, som skal opfylde clearingsforpligtelsen. Bilateral clearing bør fortsat være tilladt, hvis forudsætningerne for clearing ikke er opfyldt for bestemte derivatkategorier inden for en derivatklasse, som det kan være tilfældet ved dækkede derivater. |
| --- | --- |

(12)

I denne forordning fastsættes kriterierne for, hvilke OTC-derivater der kvalificeres til clearingsforpligtelsen. ESMA bør på grund af sin centrale rolle
  efter høring af Kommissionen og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (8)(ESRB),
  afgøre, hvorvidt en klasse af derivater opfylder kravene for at være omfattet af clearingsforpligtelsen
  , om clearingsforpligtelsen bør finde anvendelse
  , og hvornår denne forpligtelse bør træde i kraft
  , herunder, hvor det er relevant, eventuelle gennemførelsesstandarder for indfasningen. En gradvis gennemførelse af clearingsforpligtelsen kunne enten være i henhold til andelen af de omfattede klasser, som skal cleares, eller i henhold til de typer af markedsdeltagere, som skal opfylde clearingsforpligtelsen. Bilateral clearing bør fortsat være tilladt, hvis forudsætningerne for clearing ikke er opfyldt for bestemte derivatkategorier inden for en derivatklasse, som det kan være tilfældet ved dækkede derivater.

| (12a) | For at fastslå, om en klasse af derivater er omfattet af clearingsforpligtelserne, bør ESMA tilstræbe at reducere den systemiske risiko og undgå systemiske konsekvenser. Dette indebærer, at der i forbindelse med vurderingen tages hensyn til faktorer, såsom den fremtidige dato for, hvornår clearingsforpligtelsen træder i kraft, de indbyrdes forbindelser inden for den relevante klasse af derivater på markedet, graden af kontraktmæssig og økonomisk standardisering af kontrakter, virkningen på resultaterne og konkurrenceevnen for EU-virksomheder på de globale markeder, CCP'ernes evne til operationelt og med hensyn til risikostyring at håndtere omfanget og forpligtelserne i dette direktiv, omfanget af afviklingsrisici og modpartskreditrisici og indvirkningen af omkostningerne på den virkelige økonomi og på investeringer i særdeleshed. |
| --- | --- |

(12a)

For at fastslå, om en klasse af derivater er omfattet af clearingsforpligtelserne, bør ESMA tilstræbe at reducere den systemiske risiko og undgå systemiske konsekvenser. Dette indebærer, at der i forbindelse med vurderingen tages hensyn til faktorer, såsom den fremtidige dato for, hvornår clearingsforpligtelsen træder i kraft, de indbyrdes forbindelser inden for den relevante klasse af derivater på markedet, graden af kontraktmæssig og økonomisk standardisering af kontrakter, virkningen på resultaterne og konkurrenceevnen for EU-virksomheder på de globale markeder, CCP'ernes evne til operationelt og med hensyn til risikostyring at håndtere omfanget og forpligtelserne i dette direktiv, omfanget af afviklingsrisici og modpartskreditrisici og indvirkningen af omkostningerne på den virkelige økonomi og på investeringer i særdeleshed.

| (12b) | Valutamarkedets kendetegn (dagligt transaktionsvolumen, valutapar, betydningen af tredjelandstransaktioner, afviklingsrisikoen håndteret gennem en solid eksisterende mekanisme) kræver en passende ordning, som især skulle hvile på foreløbig international konvergens og gensidig anerkendelse af den relevante infrastruktur. |
| --- | --- |

(12b)

Valutamarkedets kendetegn (dagligt transaktionsvolumen, valutapar, betydningen af tredjelandstransaktioner, afviklingsrisikoen håndteret gennem en solid eksisterende mekanisme) kræver en passende ordning, som især skulle hvile på foreløbig international konvergens og gensidig anerkendelse af den relevante infrastruktur.

| (12c) | Ved udarbejdelsen af delegerede retsakter og tekniske gennemførelsesstandarder bør der især tages hensyn til de langsigtede opsparingsinstitutioners behov for at yde langsigtede opsparingsprodukter til forbrugerne. Denne forordning bør derfor ikke medføre urimeligt store udgifter for langsigtede opsparingsinstitutioner. Et redskab til at nå dette mål er korrekt anvendelse af proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(12c)

Ved udarbejdelsen af delegerede retsakter og tekniske gennemførelsesstandarder bør der især tages hensyn til de langsigtede opsparingsinstitutioners behov for at yde langsigtede opsparingsprodukter til forbrugerne. Denne forordning bør derfor ikke medføre urimeligt store udgifter for langsigtede opsparingsinstitutioner. Et redskab til at nå dette mål er korrekt anvendelse af proportionalitetsprincippet.

| (12d) | For langsigtede opsparingsinstitutioner bør det være tilladt at anføre statsobligationer og virksomhedsobligationer af høj kvalitet som et alternativ til kontante midler til at dække initial- og variationsmarginer. |
| --- | --- |

(12d)

For langsigtede opsparingsinstitutioner bør det være tilladt at anføre statsobligationer og virksomhedsobligationer af høj kvalitet som et alternativ til kontante midler til at dække initial- og variationsmarginer.

| (13) | For at der kan foretages clearing af en OTC-derivatkontrakt,
  er det nødvendigt at
  begge parter
  giver
  deres samtykke. Undtagelserne fra clearingsforpligtelsen bør derfor udformes restriktivt, da de ellers gør systemet mindre effektivt, fordelene ved CCP-clearingen går tabt, og det kan føre til regelarbitrage mellem grupper af markedsdeltagere.
  Ikke desto mindre bør Kommissionen og ESMA sikre, at obligatoriske clearingsordninger også beskytter investorerne. |
| --- | --- |

(13)

For at der kan foretages clearing af en OTC-derivatkontrakt,
  er det nødvendigt at
  begge parter
  giver
  deres samtykke. Undtagelserne fra clearingsforpligtelsen bør derfor udformes restriktivt, da de ellers gør systemet mindre effektivt, fordelene ved CCP-clearingen går tabt, og det kan føre til regelarbitrage mellem grupper af markedsdeltagere.
  Ikke desto mindre bør Kommissionen og ESMA sikre, at obligatoriske clearingsordninger også beskytter investorerne.

| (13a) | Generelt bør forpligtelserne i henhold til denne forordning kun finde anvendelse på fremtidige transaktioner, således at en glidende overgang bliver mulig, systemstabiliteten forbedres og det efterfølgende tilpasningsbehov samtidig reduceres. I den forbindelse bør clearings- og indberetningsforpligtelser behandles forskelligt. Mens en efterfølgende clearingsforpligtelse af juridiske årsager dårligt kan lade sig gøre på grund af behovet for efterfølgende sikring, forholder det sig ikke på samme måde med en indberetningsforpligtelse med tilbagevirkende kraft. På dette område kunne der på grundlag af resultaterne af en konsekvensanalyse og for de enkelte derivatklasser, tekniske forudsætninger og restløbetider fastsættes regler for en indberetningsforpligtelse med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(13a)

Generelt bør forpligtelserne i henhold til denne forordning kun finde anvendelse på fremtidige transaktioner, således at en glidende overgang bliver mulig, systemstabiliteten forbedres og det efterfølgende tilpasningsbehov samtidig reduceres. I den forbindelse bør clearings- og indberetningsforpligtelser behandles forskelligt. Mens en efterfølgende clearingsforpligtelse af juridiske årsager dårligt kan lade sig gøre på grund af behovet for efterfølgende sikring, forholder det sig ikke på samme måde med en indberetningsforpligtelse med tilbagevirkende kraft. På dette område kunne der på grundlag af resultaterne af en konsekvensanalyse og for de enkelte derivatklasser, tekniske forudsætninger og restløbetider fastsættes regler for en indberetningsforpligtelse med tilbagevirkende kraft.

| (14) | OTC-derivater, der ikke betragtes som egnede til CCP-clearing, medfører fortsat modpartskreditrisiko, hvorfor der bør fastsættes regler for at styre denne risiko. Disse regler bør kun finde anvendelse på markedsdeltagere, der er omfattet af clearingsforpligtelsen. |
| --- | --- |

(14)

OTC-derivater, der ikke betragtes som egnede til CCP-clearing, medfører fortsat modpartskreditrisiko, hvorfor der bør fastsættes regler for at styre denne risiko. Disse regler bør kun finde anvendelse på markedsdeltagere, der er omfattet af clearingsforpligtelsen.

| (14a) | Det er vigtigt, at den nødvendige forskelsbehandling af ikke-finansielle modparter udvides fra denne forordning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (9) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (10). Modparter, som ikke er forpligtet til central clearing, bør ikke pålægges større kapitaludgifter på fortsatte bilaterale ordninger. |
| --- | --- |

(14a)

Det er vigtigt, at den nødvendige forskelsbehandling af ikke-finansielle modparter udvides fra denne forordning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (9) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (10). Modparter, som ikke er forpligtet til central clearing, bør ikke pålægges større kapitaludgifter på fortsatte bilaterale ordninger.

| (14b) | De forskriftsmæssige kapitaludgifter for de finansielle modparter vedrørende OTC-derivater, der cleares bilateralt og ikke af et centralt clearingcenter, bør kunne beregnes på baggrund af størrelsen af det potentielle tab i forbindelse med risikoen for misligholdelse for hver modpart. |
| --- | --- |

(14b)

De forskriftsmæssige kapitaludgifter for de finansielle modparter vedrørende OTC-derivater, der cleares bilateralt og ikke af et centralt clearingcenter, bør kunne beregnes på baggrund af størrelsen af det potentielle tab i forbindelse med risikoen for misligholdelse for hver modpart.

| (15) | Reglerne for clearings- og indberetningsforpligtelserne og reglerne for risikoreduktionsteknikker med hensyn til OTC-derivatkontrakter, der ikke cleares af en CCP, bør finde anvendelse på finansielle modparter, særlig investeringsselskaber
  , der er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2004/39/EF, kreditinstitutter
  godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2006/48/EF, forsikringsvirksomheder
  godkendt i overensstemmelse med
  Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (11), forsikringsselskaber
  godkendt i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (12), genforsikringsselskaber
  godkendt i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/68/EF af 16. november 2005 om genforsikringsvirksomhed (13), institutter for kollektiv investering i værdipapirer
  godkendt i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (14), og alternative investeringsfonde
  , der forvaltes af
  forvaltere af alternative investeringsfonde
  godkendt eller registreret i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde (15)

  . |
| --- | --- |

(15)

Reglerne for clearings- og indberetningsforpligtelserne og reglerne for risikoreduktionsteknikker med hensyn til OTC-derivatkontrakter, der ikke cleares af en CCP, bør finde anvendelse på finansielle modparter, særlig investeringsselskaber
  , der er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2004/39/EF, kreditinstitutter
  godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2006/48/EF, forsikringsvirksomheder
  godkendt i overensstemmelse med
  Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (11), forsikringsselskaber
  godkendt i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (12), genforsikringsselskaber
  godkendt i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/68/EF af 16. november 2005 om genforsikringsvirksomhed (13), institutter for kollektiv investering i værdipapirer
  godkendt i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (14), og alternative investeringsfonde
  , der forvaltes af
  forvaltere af alternative investeringsfonde
  godkendt eller registreret i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde (15)

  .

| (15a) | Aktiviteterne i investeringsinstitutter, som kun i ringe omfang beskæftiger sig med derivatforretninger, bør undersøges med henblik på at fastlægge på hvilket konkret grundlag disse institutter bør betragtes som finansiel modpart i denne forordnings forstand. I den forbindelse bør konkurrencefordrejning forhindres og misbrug vanskeliggøres. Derfor bør clearingsgrænseværdien for ikke-finansielle modparter ikke automatisk anvendes for investeringsinstitutter. I stedet bør en snævert defineret undtagelsesbestemmelse overvejes og indføres. |
| --- | --- |

(15a)

Aktiviteterne i investeringsinstitutter, som kun i ringe omfang beskæftiger sig med derivatforretninger, bør undersøges med henblik på at fastlægge på hvilket konkret grundlag disse institutter bør betragtes som finansiel modpart i denne forordnings forstand. I den forbindelse bør konkurrencefordrejning forhindres og misbrug vanskeliggøres. Derfor bør clearingsgrænseværdien for ikke-finansielle modparter ikke automatisk anvendes for investeringsinstitutter. I stedet bør en snævert defineret undtagelsesbestemmelse overvejes og indføres.

| (15b) | Investeringsinstitutter bør være omfattet af denne forordning, da investeringsinstitutters diversificerede investeringspolitikker også omfatter transaktioner med derivatkontrakter. Investeringsinstitutter er vokset betydeligt i de seneste år og skønnes at udgøre 50 % af Unionens BNP, og de har også global systemisk betydning i kraft af deres betydelige investeringskapacitet. |
| --- | --- |

(15b)

Investeringsinstitutter bør være omfattet af denne forordning, da investeringsinstitutters diversificerede investeringspolitikker også omfatter transaktioner med derivatkontrakter. Investeringsinstitutter er vokset betydeligt i de seneste år og skønnes at udgøre 50 % af Unionens BNP, og de har også global systemisk betydning i kraft af deres betydelige investeringskapacitet.

| (15c) | Pensionsfonde, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed (16), med en risikosky risikoprofil, som bruger derivater til at dække deres pensionsforpligtelsesrisici, bør være omfattet at indberetningsforpligtelserne og risikoreduktionsteknikkerne for OTC-derivatkontrakter, som ikke cleares af en CCP, som fastsat i denne forordning. For at undgå uforholdsmæssige udgifter for pensionister, bør disse pensioner dog ikke være omfattet af clearingsforpligtelsen. |
| --- | --- |

(15c)

Pensionsfonde, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed (16), med en risikosky risikoprofil, som bruger derivater til at dække deres pensionsforpligtelsesrisici, bør være omfattet at indberetningsforpligtelserne og risikoreduktionsteknikkerne for OTC-derivatkontrakter, som ikke cleares af en CCP, som fastsat i denne forordning. For at undgå uforholdsmæssige udgifter for pensionister, bør disse pensioner dog ikke være omfattet af clearingsforpligtelsen.

| (16) | De regler, der finder anvendelse på finansielle modparter, bør i givet fald også finde anvendelse på ikke-finansielle modparter. Det anerkendes, at ikke-finansielle modparter anvender OTC-kontrakter til at gardere sig mod forretningsmæssige risici, der er direkte forbundet med deres forretningsaktiviteter. Hvad angår bestemmelsen af, hvorvidt en ikke-finansiel modpart skal være underlagt clearingsforpligtelsen, bør der tages hensyn til formålet, hvortil den ikke-finansielle modpart anvender OTC-derivater, og til omfanget af eksponeringer, som denne modpart har i disse instrumenter.
  Ikke-finansielle modparter bør forklare brugen af derivater i deres årsrapport eller med andre passende midler.
  Ved fastsættelsen af grænseværdien for clearingsforpligtelsen, bør ESMA høre alle relevante myndigheder, f.eks. reguleringsmyndigheder med ansvar for råvaremarkederne,
  og de ikke-finansielle modparter
  for at sikre, at der tages behørigt hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende inden for disse sektorer. Kommissionen
  bør
  desuden senest den 31. december 2013 foretage en vurdering af den systemiske betydning af ikke-finansielle virksomheders transaktioner med OTC-derivater i forskellige sektorer, herunder energisektoren.
  Såfremt et tilsvarende EU-regelsæt skulle træde i kraft for specifikke sektorer, bør Kommissionen straks undersøge, hvorvidt sektoren kan undtages fra denne forordnings anvendelsesområde, og forelægge passende lovforslag herom. |
| --- | --- |

(16)

De regler, der finder anvendelse på finansielle modparter, bør i givet fald også finde anvendelse på ikke-finansielle modparter. Det anerkendes, at ikke-finansielle modparter anvender OTC-kontrakter til at gardere sig mod forretningsmæssige risici, der er direkte forbundet med deres forretningsaktiviteter. Hvad angår bestemmelsen af, hvorvidt en ikke-finansiel modpart skal være underlagt clearingsforpligtelsen, bør der tages hensyn til formålet, hvortil den ikke-finansielle modpart anvender OTC-derivater, og til omfanget af eksponeringer, som denne modpart har i disse instrumenter.
  Ikke-finansielle modparter bør forklare brugen af derivater i deres årsrapport eller med andre passende midler.
  Ved fastsættelsen af grænseværdien for clearingsforpligtelsen, bør ESMA høre alle relevante myndigheder, f.eks. reguleringsmyndigheder med ansvar for råvaremarkederne,
  og de ikke-finansielle modparter
  for at sikre, at der tages behørigt hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende inden for disse sektorer. Kommissionen
  bør
  desuden senest den 31. december 2013 foretage en vurdering af den systemiske betydning af ikke-finansielle virksomheders transaktioner med OTC-derivater i forskellige sektorer, herunder energisektoren.
  Såfremt et tilsvarende EU-regelsæt skulle træde i kraft for specifikke sektorer, bør Kommissionen straks undersøge, hvorvidt sektoren kan undtages fra denne forordnings anvendelsesområde, og forelægge passende lovforslag herom.

| (16a) | Clearingsgrænseværdien for ikke-finansielle modparter er en meget vigtig størrelse for alle markedsdeltagere. Ved fastlæggelsen af clearingsgrænseværdien bør både kvalitative og kvantitative tilgange undersøges og afvejes. Såfremt det er hensigtsmæssigt, bør en vidtgående standardisering af OTC-kontrakter tilstræbes, og betydningen af en risikobegrænsning for ikke-finansielle modparter inden for rammerne af deres normale forretningsaktiviteter bør anerkendes. Indførelsen af grænseværdier, der retter sig efter virksomhedens relevans på det samlede marked eller et OTC-markedssegment, kunne f.eks. suppleres med risikonøgletal for virksomhederne. |
| --- | --- |

(16a)

Clearingsgrænseværdien for ikke-finansielle modparter er en meget vigtig størrelse for alle markedsdeltagere. Ved fastlæggelsen af clearingsgrænseværdien bør både kvalitative og kvantitative tilgange undersøges og afvejes. Såfremt det er hensigtsmæssigt, bør en vidtgående standardisering af OTC-kontrakter tilstræbes, og betydningen af en risikobegrænsning for ikke-finansielle modparter inden for rammerne af deres normale forretningsaktiviteter bør anerkendes. Indførelsen af grænseværdier, der retter sig efter virksomhedens relevans på det samlede marked eller et OTC-markedssegment, kunne f.eks. suppleres med risikonøgletal for virksomhederne.

| (16b) | For at kunne undtage små og mellemstore virksomheder (SMV) fra clearingsforpligtelsen, bør det undersøges, hvorvidt der kan indføres brancherelaterede OTC-clearingsgrænseværdier, der afhænger af en virksomheds samlede kontraktvolumen. Endvidere bør ESMA undersøge, om der, for så vidt angår SMV, kunne indføres en de-minimisregel for indberetningspligten. |
| --- | --- |

(16b)

For at kunne undtage små og mellemstore virksomheder (SMV) fra clearingsforpligtelsen, bør det undersøges, hvorvidt der kan indføres brancherelaterede OTC-clearingsgrænseværdier, der afhænger af en virksomheds samlede kontraktvolumen. Endvidere bør ESMA undersøge, om der, for så vidt angår SMV, kunne indføres en de-minimisregel for indberetningspligten.

| (16c) | Kommissionen bør sikre, at ikke-finansielle modparters nødvendige og rimelige brug af OTC-derivater til at dække markedsrisici på grundlag af forretningsaktiviteter ikke undergraves med hensyn til prissætning eller tilgængelighed af fremtidige lovgivningsmæssige forslag. |
| --- | --- |

(16c)

Kommissionen bør sikre, at ikke-finansielle modparters nødvendige og rimelige brug af OTC-derivater til at dække markedsrisici på grundlag af forretningsaktiviteter ikke undergraves med hensyn til prissætning eller tilgængelighed af fremtidige lovgivningsmæssige forslag.

| (17) | En kontrakt, der indgås af en fond, uanset om den forvaltes af en fondsforvalter, bør ikke betragtes som værende omfattet af denne forordning. |
| --- | --- |

(17)

En kontrakt, der indgås af en fond, uanset om den forvaltes af en fondsforvalter, bør ikke betragtes som værende omfattet af denne forordning.

| (18) | Centralbanker og andre nationale organer, der varetager lignende opgaver, andre offentlige institutioner, der har ansvaret for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri, samt multilaterale udviklingsbanker som anført i afsnit 4.2, del 1, i bilag VI til ▐ direktiv 2006/48/EF
  , Den Internationale Betalingsbank og andre offentlige enheder som fastlagt i artikel 4, nr. 18), i direktiv 2006/48/EF,
  bør ikke være omfattet af denne forordning for således ikke at begrænse deres beføjelser til i givet fald at gribe ind for at stabilisere markedet.
  For offentlige enheder i henhold til artikel 4, nr. 18), i direktiv 2006/48/EF, der ejes af centralregeringer, og som er omfattet af særlige garantiordninger, bør det på forhånd undersøges, om det kunne forsvares at indføre særlige undtagelsesbestemmelser med hensyn til clearing. |
| --- | --- |

(18)

Centralbanker og andre nationale organer, der varetager lignende opgaver, andre offentlige institutioner, der har ansvaret for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri, samt multilaterale udviklingsbanker som anført i afsnit 4.2, del 1, i bilag VI til ▐ direktiv 2006/48/EF
  , Den Internationale Betalingsbank og andre offentlige enheder som fastlagt i artikel 4, nr. 18), i direktiv 2006/48/EF,
  bør ikke være omfattet af denne forordning for således ikke at begrænse deres beføjelser til i givet fald at gribe ind for at stabilisere markedet.
  For offentlige enheder i henhold til artikel 4, nr. 18), i direktiv 2006/48/EF, der ejes af centralregeringer, og som er omfattet af særlige garantiordninger, bør det på forhånd undersøges, om det kunne forsvares at indføre særlige undtagelsesbestemmelser med hensyn til clearing.

| (19) | Da det ikke er alle de markedsdeltagere, som er omfattet af clearingsforpligtelsen, som er i stand til at blive clearingsmedlemmer af CCP'en
  (eller kunder hos clearingsmedlemmer)
  , bør de have adgang til CCP'er som kunder
  eller gennem investeringsfirmaer eller kreditinstitutter, som selv er kunder
  . |
| --- | --- |

(19)

Da det ikke er alle de markedsdeltagere, som er omfattet af clearingsforpligtelsen, som er i stand til at blive clearingsmedlemmer af CCP'en
  (eller kunder hos clearingsmedlemmer)
  , bør de have adgang til CCP'er som kunder
  eller gennem investeringsfirmaer eller kreditinstitutter, som selv er kunder
  .

| (20) | Indførelsen af en clearingsforpligtelse sammen med en procedure til bestemmelse af, hvilke CCP'er der kan anvendes i forbindelse med denne forpligtelse, kan føre til utilsigtet konkurrenceforvridning på markedet for OTC-derivater. En CCP kan eksempelvis nægte at cleare transaktioner, der foretages inden for visse handelssystemer, fordi den pågældende CCP ejes af et konkurrerende handelssystem. For at undgå denne form for diskriminerende praksis bør CCP'er ▐ cleare transaktioner, der gennemføres inden for forskellige handelssystemer, såfremt disse handelssystemer opfylder de driftsmæssige og tekniske krav, der fastsættes af CCP'en
  , uden henvisning til de aftaledokumenter som ligger til grund for parternes afslutning af den pågældende OTC-derivatforretning, såfremt de pågældende dokumenter er i overensstemmelse med markedsstandarden.
  Generelt bør Kommissionen fortsat nøje følge udviklingen på markedet for OTC-derivater, og den bør i givet fald gribe ind for at forhindre sådanne konkurrenceforvridninger i at opstå i det indre marked. |
| --- | --- |

(20)

Indførelsen af en clearingsforpligtelse sammen med en procedure til bestemmelse af, hvilke CCP'er der kan anvendes i forbindelse med denne forpligtelse, kan føre til utilsigtet konkurrenceforvridning på markedet for OTC-derivater. En CCP kan eksempelvis nægte at cleare transaktioner, der foretages inden for visse handelssystemer, fordi den pågældende CCP ejes af et konkurrerende handelssystem. For at undgå denne form for diskriminerende praksis bør CCP'er ▐ cleare transaktioner, der gennemføres inden for forskellige handelssystemer, såfremt disse handelssystemer opfylder de driftsmæssige og tekniske krav, der fastsættes af CCP'en
  , uden henvisning til de aftaledokumenter som ligger til grund for parternes afslutning af den pågældende OTC-derivatforretning, såfremt de pågældende dokumenter er i overensstemmelse med markedsstandarden.
  Generelt bør Kommissionen fortsat nøje følge udviklingen på markedet for OTC-derivater, og den bør i givet fald gribe ind for at forhindre sådanne konkurrenceforvridninger i at opstå i det indre marked.

| (21) | For at identificere de relevante klasser af OTC-derivater, der bør være omfattet af clearingsforpligtelsen, grænseværdierne og de systemisk relevante ikke-finansielle modparter, er det nødvendigt med pålidelige data. Det er af reguleringsmæssige årsager derfor vigtigt, at der på EU-niveau fastsættes fælles dataindberetningskrav om OTC-derivater.
  Der er desuden behov for en tilbagevirkende indberetningsforpligtelse, som skal være så vidtgående som muligt, for både finansielle modparter og ikke-finansielle modparter over grænseværdien med henblik på at give ESMA sammenlignelige data. Hvis en sådan tilbagevirkende indberetning ikke er mulig for nogle klasser af OTC-derivater, bør det pågældende transaktionsregister gives en passende begrundelse. |
| --- | --- |

(21)

For at identificere de relevante klasser af OTC-derivater, der bør være omfattet af clearingsforpligtelsen, grænseværdierne og de systemisk relevante ikke-finansielle modparter, er det nødvendigt med pålidelige data. Det er af reguleringsmæssige årsager derfor vigtigt, at der på EU-niveau fastsættes fælles dataindberetningskrav om OTC-derivater.
  Der er desuden behov for en tilbagevirkende indberetningsforpligtelse, som skal være så vidtgående som muligt, for både finansielle modparter og ikke-finansielle modparter over grænseværdien med henblik på at give ESMA sammenlignelige data. Hvis en sådan tilbagevirkende indberetning ikke er mulig for nogle klasser af OTC-derivater, bør det pågældende transaktionsregister gives en passende begrundelse.

| (22) | Det er vigtigt, at markedsdeltagere indberetter alle detaljer vedrørende OTC-derivatkontrakter, som de har indgået, til transaktionsregistre. Man vil således kunne sikre, at oplysninger om de risici, der er knyttet til OTC-derivatmarkeder, lagres centralt og er nemt tilgængelige for ESMA, de relevante kompetente myndigheder og de relevante centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB).
  Kommissionen og ESMA bør overveje at udvide anvendelsesområdet for indberetningsforpligtelsen til indbyggede derivater. |
| --- | --- |

(22)

Det er vigtigt, at markedsdeltagere indberetter alle detaljer vedrørende OTC-derivatkontrakter, som de har indgået, til transaktionsregistre. Man vil således kunne sikre, at oplysninger om de risici, der er knyttet til OTC-derivatmarkeder, lagres centralt og er nemt tilgængelige for ESMA, de relevante kompetente myndigheder og de relevante centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB).
  Kommissionen og ESMA bør overveje at udvide anvendelsesområdet for indberetningsforpligtelsen til indbyggede derivater.

| (22a) | Arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser som defineret i artikel 6, litra a), i direktiv 2003/41/EF eller ordninger, der tilbyder samme grad af risikobegrænsning og er anerkendt i henhold til national lovgivning med henblik på pensionskasser, der anvender derivatkontrakter, som på en objektivt målbar måde nedbringer risici, der er direkte forbundet med solvensen i den institution, der driver en pensionsordning, bør være underlagt bestemmelserne for bilateral sikkerhedsstillelse som fastsat i denne forordning, der skal revideres i 2014. |
| --- | --- |

(22a)

Arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser som defineret i artikel 6, litra a), i direktiv 2003/41/EF eller ordninger, der tilbyder samme grad af risikobegrænsning og er anerkendt i henhold til national lovgivning med henblik på pensionskasser, der anvender derivatkontrakter, som på en objektivt målbar måde nedbringer risici, der er direkte forbundet med solvensen i den institution, der driver en pensionsordning, bør være underlagt bestemmelserne for bilateral sikkerhedsstillelse som fastsat i denne forordning, der skal revideres i 2014.

| (23) | For at få et fyldestgørende billede af markedet
  og med henblik på at vurdere den systemiske risiko
  bør både clearede og ikke-clearede kontrakter indberettes til transaktionsregistre. |
| --- | --- |

(23)

For at få et fyldestgørende billede af markedet
  og med henblik på at vurdere den systemiske risiko
  bør både clearede og ikke-clearede kontrakter indberettes til transaktionsregistre.

| (23a) | ESMA, EIOPA og EBA bør have tilstrækkelige ressourcer til effektivt at udføre de opgaver, de tildeles i medfør af denne forordning. |
| --- | --- |

(23a)

ESMA, EIOPA og EBA bør have tilstrækkelige ressourcer til effektivt at udføre de opgaver, de tildeles i medfør af denne forordning.

| (24) | Forpligtelsen til at indberette enhver ændring eller afslutning af en kontrakt bør finde anvendelse på de oprindelige modparter af den pågældende kontrakt og på enhver anden enhed, der indberetter på vegne af de oprindelige modparter. Det bør ikke betragtes som et brud på tavshedspligten, når en modpart eller dennes ansatte i henhold til denne forordning indberetter alle detaljer om en kontrakt til et transaktionsregister på vegne af en anden modpart. |
| --- | --- |

(24)

Forpligtelsen til at indberette enhver ændring eller afslutning af en kontrakt bør finde anvendelse på de oprindelige modparter af den pågældende kontrakt og på enhver anden enhed, der indberetter på vegne af de oprindelige modparter. Det bør ikke betragtes som et brud på tavshedspligten, når en modpart eller dennes ansatte i henhold til denne forordning indberetter alle detaljer om en kontrakt til et transaktionsregister på vegne af en anden modpart.

| (25) | Der bør for så vidt angår clearings- og indberetningsforpligtelserne fastsættes sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en præventiv virkning. Medlemsstaterne bør håndhæve disse sanktioner på en sådan måde, at reglerne ikke mister deres effektivitet.
  Medlemsstaterne bør sikre at pålagte sanktioner offentliggøres, og at evalueringsrapporter om effektiviteten af de eksisterende regler offentliggøres med regelmæssige mellemrum. |
| --- | --- |

(25)

Der bør for så vidt angår clearings- og indberetningsforpligtelserne fastsættes sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en præventiv virkning. Medlemsstaterne bør håndhæve disse sanktioner på en sådan måde, at reglerne ikke mister deres effektivitet.
  Medlemsstaterne bør sikre at pålagte sanktioner offentliggøres, og at evalueringsrapporter om effektiviteten af de eksisterende regler offentliggøres med regelmæssige mellemrum.

| (26) | Godkendelsen af en CCP bør være betinget af et minimumsbeløb som startkapital. En CCP's kapital, herunder tilbageholdt overskud og reserver, bør til enhver tid stå i forhold til CCP'ens størrelse og aktiviteter for at sikre, at den er tilstrækkeligt kapitaliseret mod operationelle og residuelle risici, og at den er i stand til i givet fald at gennemføre en velordnet afvikling eller omstrukturering af sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(26)

Godkendelsen af en CCP bør være betinget af et minimumsbeløb som startkapital. En CCP's kapital, herunder tilbageholdt overskud og reserver, bør til enhver tid stå i forhold til CCP'ens størrelse og aktiviteter for at sikre, at den er tilstrækkeligt kapitaliseret mod operationelle og residuelle risici, og at den er i stand til i givet fald at gennemføre en velordnet afvikling eller omstrukturering af sine aktiviteter.

| (27) | Da der med denne forordning indføres en retlig forpligtelse til at foretage clearing gennem specifikke CCP'er af reguleringsmæssige årsager, er det vigtigt at sikre, at disse CCP'er er sikre og solide samt til enhver tid opfylder de strenge krav til organisation, god forretningsskik og tilsyn, der fastsættes i denne forordning. For at sikre en ensartet anvendelse
  af denne forordning
  , bør disse krav finde anvendelse på clearingen af alle finansielle instrumenter, som CCP'er beskæftiger sig med. |
| --- | --- |

(27)

Da der med denne forordning indføres en retlig forpligtelse til at foretage clearing gennem specifikke CCP'er af reguleringsmæssige årsager, er det vigtigt at sikre, at disse CCP'er er sikre og solide samt til enhver tid opfylder de strenge krav til organisation, god forretningsskik og tilsyn, der fastsættes i denne forordning. For at sikre en ensartet anvendelse
  af denne forordning
  , bør disse krav finde anvendelse på clearingen af alle finansielle instrumenter, som CCP'er beskæftiger sig med.

| (27a) | Den relevante kompetente myndighed bør sikre sig, at en CCP opretholder tilstrækkelige disponible finansielle ressourcer (som bør omfatte et minimumsbidrag af egne midler fra CCP), i overensstemmelse med retningslinjerne udstedt af ESMA. |
| --- | --- |

(27a)

Den relevante kompetente myndighed bør sikre sig, at en CCP opretholder tilstrækkelige disponible finansielle ressourcer (som bør omfatte et minimumsbidrag af egne midler fra CCP), i overensstemmelse med retningslinjerne udstedt af ESMA.

| (28) | Det er derfor af regulerings- og harmoniseringsmæssige hensyn nødvendigt at sikre, at finansielle modparter kun anvender CCP'er, der opfylder kravene i denne forordning. |
| --- | --- |

(28)

Det er derfor af regulerings- og harmoniseringsmæssige hensyn nødvendigt at sikre, at finansielle modparter kun anvender CCP'er, der opfylder kravene i denne forordning.

| (29) | Et nødvendigt modstykke til forpligtelsen til at cleare OTC-derivater er direkte regler for godkendelse af og tilsyn med CCP'er. Det er hensigtsmæssigt, at de nationale kompetente myndigheder bevarer det fulde ansvar for alle aspekter i forbindelse med godkendelse af og tilsyn med CCP'er, herunder ansvaret for at kontrollere, om den ansøgende CCP overholder denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (17), eftersom disse nationale kompetente myndigheder er bedst placeret til at undersøge, hvordan disse CCP'er fungerer på daglig basis, til at foretage regelmæssig kontrol og til i givet fald at træffe de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(29)

Et nødvendigt modstykke til forpligtelsen til at cleare OTC-derivater er direkte regler for godkendelse af og tilsyn med CCP'er. Det er hensigtsmæssigt, at de nationale kompetente myndigheder bevarer det fulde ansvar for alle aspekter i forbindelse med godkendelse af og tilsyn med CCP'er, herunder ansvaret for at kontrollere, om den ansøgende CCP overholder denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (17), eftersom disse nationale kompetente myndigheder er bedst placeret til at undersøge, hvordan disse CCP'er fungerer på daglig basis, til at foretage regelmæssig kontrol og til i givet fald at træffe de nødvendige foranstaltninger.

| (30) | Hvis en CCP risikerer insolvens, ligger det finanspolitiske ansvar hovedsagelig på den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret. Det følger heraf, at det er den relevante kompetente myndighed i denne medlemsstat, som bør godkende og føre tilsyn med den pågældende CCP. Eftersom en CCP's clearingsmedlemmer kan være etableret i forskellige medlemsstater og de er de første, som vil blive berørt af CCP'ens misligholdelse,
  bør ESMA deltage
  i godkendelses- og tilsynsprocedurerne ▐. Man vil således kunne undgå divergerende nationale bestemmelser eller praksis samt hindringer for det indre marked. ESMA bør
  inddrage andre kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater i forberedelsen af anbefalinger og afgørelser. |
| --- | --- |

(30)

Hvis en CCP risikerer insolvens, ligger det finanspolitiske ansvar hovedsagelig på den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret. Det følger heraf, at det er den relevante kompetente myndighed i denne medlemsstat, som bør godkende og føre tilsyn med den pågældende CCP. Eftersom en CCP's clearingsmedlemmer kan være etableret i forskellige medlemsstater og de er de første, som vil blive berørt af CCP'ens misligholdelse,
  bør ESMA deltage
  i godkendelses- og tilsynsprocedurerne ▐. Man vil således kunne undgå divergerende nationale bestemmelser eller praksis samt hindringer for det indre marked. ESMA bør
  inddrage andre kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater i forberedelsen af anbefalinger og afgørelser.

| (31) | Det er nødvendigt at udbygge bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og skærpe deres forpligtelse til at yde hinanden bistand og til at samarbejde. ▐ Det er i forbindelse med udvekslingen af oplysninger nødvendigt med en streng tjenstlig tavshedspligt. OTC-derivatkontrakter har store konsekvenser, og det er derfor vigtigt, at andre
  regulerende
  myndigheder har adgang til de nødvendige oplysninger til udøvelse af deres hverv. |
| --- | --- |

(31)

Det er nødvendigt at udbygge bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og skærpe deres forpligtelse til at yde hinanden bistand og til at samarbejde. ▐ Det er i forbindelse med udvekslingen af oplysninger nødvendigt med en streng tjenstlig tavshedspligt. OTC-derivatkontrakter har store konsekvenser, og det er derfor vigtigt, at andre
  regulerende
  myndigheder har adgang til de nødvendige oplysninger til udøvelse af deres hverv.

| (31a) | Intet i denne forordning bør forsøge at begrænse eller forhindre en CCP i en jurisdiktion i at cleare et produkt udstedt i en anden medlemsstats valuta eller et tredjelands valuta, eller at kræve, at en CCP skal have en banklicens for at have adgang til dag til dag-centralbankslikviditet. |
| --- | --- |

(31a)

Intet i denne forordning bør forsøge at begrænse eller forhindre en CCP i en jurisdiktion i at cleare et produkt udstedt i en anden medlemsstats valuta eller et tredjelands valuta, eller at kræve, at en CCP skal have en banklicens for at have adgang til dag til dag-centralbankslikviditet.

| (32) | ▐ Som følge af de finansielle markeders globale karakter
  er aftaler for
  CCP'er, der er etableret i tredjelande,
  om levering af
  clearingsserviceydelser i Den Europæiske Union
  nødvendige. Sådanne aftaler bør omfatte at ESMA og den kompetente myndighed i den medlemsstat, den pågældende CCP agter at levere clearingsserviceydelser i, godkender en CCP, der er etableret i et tredjeland, eller at Kommissionen indrømmer en undtagelse fra betingelserne og proceduren for godkendelse,
  såfremt Kommissionen har konstateret, at det pågældende tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer anses for at være ækvivalente med EU's rammer, og at
  de nødvendige
  betingelser er opfyldt. I denne forbindelse vil aftaler med EU's væsentligste internationale partnere have stor betydning for at skabe lige vilkår på verdensplan og sikre finansiel stabilitet. |
| --- | --- |

(32)

▐ Som følge af de finansielle markeders globale karakter
  er aftaler for
  CCP'er, der er etableret i tredjelande,
  om levering af
  clearingsserviceydelser i Den Europæiske Union
  nødvendige. Sådanne aftaler bør omfatte at ESMA og den kompetente myndighed i den medlemsstat, den pågældende CCP agter at levere clearingsserviceydelser i, godkender en CCP, der er etableret i et tredjeland, eller at Kommissionen indrømmer en undtagelse fra betingelserne og proceduren for godkendelse,
  såfremt Kommissionen har konstateret, at det pågældende tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer anses for at være ækvivalente med EU's rammer, og at
  de nødvendige
  betingelser er opfyldt. I denne forbindelse vil aftaler med EU's væsentligste internationale partnere have stor betydning for at skabe lige vilkår på verdensplan og sikre finansiel stabilitet.

| (32a) | Den 16. september 2010 blev Det Europæiske Råd enige om, at det var nødvendigt, at Unionen fremmer sine egne interesser og værdier mere selvsikkert og i en ånd af gensidighed og gensidige fordele i forbindelse med Unionens eksterne forbindelser og tager skridt til bl.a. at sikre større markedsadgang for europæiske virksomheder og uddybe det regulatoriske samarbejde med de vigtigste handelspartnere. |
| --- | --- |

(32a)

Den 16. september 2010 blev Det Europæiske Råd enige om, at det var nødvendigt, at Unionen fremmer sine egne interesser og værdier mere selvsikkert og i en ånd af gensidighed og gensidige fordele i forbindelse med Unionens eksterne forbindelser og tager skridt til bl.a. at sikre større markedsadgang for europæiske virksomheder og uddybe det regulatoriske samarbejde med de vigtigste handelspartnere.

| (33) | CCP'er bør have solide forvaltningsordninger, den øverste ledelse bør have et godt omdømme, og bestyrelsen bør bestå af uafhængige medlemmer, uanset ejerstrukturen.
  Mindst en tredjedel, og ikke mindre end to, af bestyrelsens medlemmer bør være uafhængige. Disse uafhængige medlemmer bør ikke fungere som uafhængige medlemmer i mere end en CCP. Deres vederlag bør ikke på nogen måde være knyttet til CCP'ens resultater.
  En CCP's forskellige former for forvaltningsordninger og ejerstruktur kan imidlertid påvirke dens vilje eller evne til at cleare visse produkter. Det er således hensigtsmæssigt, at de uafhængige medlemmer af bestyrelsen og risikoudvalget, der nedsættes af CCP'en, bør tage sig af enhver potentiel interessekonflikt i CCP'en. Clearingmedlemmer og kunder skal være tilstrækkeligt repræsenteret, da de vil kunne blive berørt af CCP'ens beslutninger. |
| --- | --- |

(33)

CCP'er bør have solide forvaltningsordninger, den øverste ledelse bør have et godt omdømme, og bestyrelsen bør bestå af uafhængige medlemmer, uanset ejerstrukturen.
  Mindst en tredjedel, og ikke mindre end to, af bestyrelsens medlemmer bør være uafhængige. Disse uafhængige medlemmer bør ikke fungere som uafhængige medlemmer i mere end en CCP. Deres vederlag bør ikke på nogen måde være knyttet til CCP'ens resultater.
  En CCP's forskellige former for forvaltningsordninger og ejerstruktur kan imidlertid påvirke dens vilje eller evne til at cleare visse produkter. Det er således hensigtsmæssigt, at de uafhængige medlemmer af bestyrelsen og risikoudvalget, der nedsættes af CCP'en, bør tage sig af enhver potentiel interessekonflikt i CCP'en. Clearingmedlemmer og kunder skal være tilstrækkeligt repræsenteret, da de vil kunne blive berørt af CCP'ens beslutninger.

| (34) | En CCP kan outsource andre funktioner end risikostyringsfunktionerne, men kun i det omfang disse outsourcede funktioner ikke påvirker CCP'ens egentlige drift og dens evne til at styre risici.
  Outsourcing af funktioner bør godkendes af CCP'ens risikoudvalg. |
| --- | --- |

(34)

En CCP kan outsource andre funktioner end risikostyringsfunktionerne, men kun i det omfang disse outsourcede funktioner ikke påvirker CCP'ens egentlige drift og dens evne til at styre risici.
  Outsourcing af funktioner bør godkendes af CCP'ens risikoudvalg.

| (35) | Kravene om deltagelse for en CCP bør derfor være gennemsigtige, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende og bør give mulighed for fjernadgang i det omfang, at dette ikke udsætter CCP'en for yderligere risici. |
| --- | --- |

(35)

Kravene om deltagelse for en CCP bør derfor være gennemsigtige, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende og bør give mulighed for fjernadgang i det omfang, at dette ikke udsætter CCP'en for yderligere risici.

| (36) | Kunder og clearingsmedlemmer, der clearer deres OTC-derivater gennem CCP'er, bør sikres et højt beskyttelsesniveau. Det faktiske beskyttelsesniveau afhænger af det adskillelsesniveau, som disse kunder vælger. Mellemled bør holde deres egne og deres kunders aktiver adskilt. CCP'erne bør af denne grund føre ajourførte og nemt identificerbare fortegnelser.
  Endvidere bør medlemmernes konti i tilfælde af misligholdelse kunne overføres til andre medlemmer. |
| --- | --- |

(36)

Kunder og clearingsmedlemmer, der clearer deres OTC-derivater gennem CCP'er, bør sikres et højt beskyttelsesniveau. Det faktiske beskyttelsesniveau afhænger af det adskillelsesniveau, som disse kunder vælger. Mellemled bør holde deres egne og deres kunders aktiver adskilt. CCP'erne bør af denne grund føre ajourførte og nemt identificerbare fortegnelser.
  Endvidere bør medlemmernes konti i tilfælde af misligholdelse kunne overføres til andre medlemmer.

| (36a) | Enhver retsusikkerhed omkring effektiviteten og håndhævelsen en CCP's regler og procedurer vedrørende adskillelse af clearingsmedlemmernes og deres kunders aktiver og forpligtelser samt overførsel af positioner i tilfælde af forud definerede begivenheder ville undergrave en CCP's stabilitet. Udløsningsbegivenheden bør defineres på forhånd af hensyn til den nødvendige sikkerhed omkring beskyttelsens rækkevidde. |
| --- | --- |

(36a)

Enhver retsusikkerhed omkring effektiviteten og håndhævelsen en CCP's regler og procedurer vedrørende adskillelse af clearingsmedlemmernes og deres kunders aktiver og forpligtelser samt overførsel af positioner i tilfælde af forud definerede begivenheder ville undergrave en CCP's stabilitet. Udløsningsbegivenheden bør defineres på forhånd af hensyn til den nødvendige sikkerhed omkring beskyttelsens rækkevidde.

| (37) | CCP'er bør have en solid risikostyringsstruktur med henblik på at styre kreditrisici, likviditetsrisici samt operationelle og andre risici, herunder de risici, som de er udsat for eller påfører andre enheder som følge af et indbyrdes afhængighedsforhold. CCP'er bør have passende procedurer og mekanismer til at håndtere et clearingsmedlems misligholdelse. For at reducere afsmitningseffekten af en sådan misligholdelse bør CCP'er have strenge krav til deltagelse, opkræver passende initialmarginer
  og
  oprette en misligholdelsesfond samt råde over andre finansielle ressourcer til at dække potentielle tab.
  Hovedformålet med en CCP bør fortsat være at udvikle en yderst solid risikostyring. Den kan dog tilpasse sine karakteristika til clearingsmedlemmernes kunders specifikke aktiviteter og risikoprofiler, og hvis det anses for passende, kan den lade de særdeles likvide aktiver, der accepteres som sikkerhed, omfatte i det mindste likvide midler og statsobligationer underlagt passende haircuts. |
| --- | --- |

(37)

CCP'er bør have en solid risikostyringsstruktur med henblik på at styre kreditrisici, likviditetsrisici samt operationelle og andre risici, herunder de risici, som de er udsat for eller påfører andre enheder som følge af et indbyrdes afhængighedsforhold. CCP'er bør have passende procedurer og mekanismer til at håndtere et clearingsmedlems misligholdelse. For at reducere afsmitningseffekten af en sådan misligholdelse bør CCP'er have strenge krav til deltagelse, opkræver passende initialmarginer
  og
  oprette en misligholdelsesfond samt råde over andre finansielle ressourcer til at dække potentielle tab.
  Hovedformålet med en CCP bør fortsat være at udvikle en yderst solid risikostyring. Den kan dog tilpasse sine karakteristika til clearingsmedlemmernes kunders specifikke aktiviteter og risikoprofiler, og hvis det anses for passende, kan den lade de særdeles likvide aktiver, der accepteres som sikkerhed, omfatte i det mindste likvide midler og statsobligationer underlagt passende haircuts.

| (37a) | CCP'ernes risikostyringsfunktioner bør være forsvarlige og bør ikke overføre risiko til skatteyderne. |
| --- | --- |

(37a)

CCP'ernes risikostyringsfunktioner bør være forsvarlige og bør ikke overføre risiko til skatteyderne.

| (37b) | Rådet for Finansiel Stabilitet har udpeget CCP'er som systemisk vigtige institutioner. Der findes ingen fælles praksis internationalt eller i Unionen med hensyn de betingelser, hvorunder CCP'er kan få adgang til centralbankslikviditet, eller om de skal have en godkendelse som kreditinstitutioner. Gennemførelsen af clearingsforpligtelsen i henhold til denne forordning vil muligvis øge CCP'ernes systemiske betydning og behovet for likviditet. Kommissionen bør derfor opfordres til at tage højde for resultaterne af det løbende arbejde mellem centralbanker, i samarbejde med ESCB at vurdere det eventuelle behov for foranstaltninger, som kan lette CCP'ens adgang til centralbankslikviditet i en eller flere valutaer, og at rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(37b)

Rådet for Finansiel Stabilitet har udpeget CCP'er som systemisk vigtige institutioner. Der findes ingen fælles praksis internationalt eller i Unionen med hensyn de betingelser, hvorunder CCP'er kan få adgang til centralbankslikviditet, eller om de skal have en godkendelse som kreditinstitutioner. Gennemførelsen af clearingsforpligtelsen i henhold til denne forordning vil muligvis øge CCP'ernes systemiske betydning og behovet for likviditet. Kommissionen bør derfor opfordres til at tage højde for resultaterne af det løbende arbejde mellem centralbanker, i samarbejde med ESCB at vurdere det eventuelle behov for foranstaltninger, som kan lette CCP'ens adgang til centralbankslikviditet i en eller flere valutaer, og at rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (38) | Margin calls og haircuts i forbindelse med sikkerhedsstillelse kan have procykliske effekter. CCP'er, kompetente myndigheder
  og ESMA
  bør derfor træffe foranstaltninger til at forebygge og kontrollere eventuelle procykliske effekter i CCP'ernes risikostyringspraksis, dog uden at forringe CCP'ernes soliditet og finansielle sikkerhed. |
| --- | --- |

(38)

Margin calls og haircuts i forbindelse med sikkerhedsstillelse kan have procykliske effekter. CCP'er, kompetente myndigheder
  og ESMA
  bør derfor træffe foranstaltninger til at forebygge og kontrollere eventuelle procykliske effekter i CCP'ernes risikostyringspraksis, dog uden at forringe CCP'ernes soliditet og finansielle sikkerhed.

| (39) | Eksponeringsforvaltning er en væsentlig del af clearingsprocessen. Der bør gives adgang til og tillades anvendelse af de relevante prisfastsættelseskilder for at kunne levere clearingsserviceydelser generelt. Sådanne prisfastsættelseskilder bør omfatte ▐ de kilder, der vedrører indekser, som anvendes som referencer for derivater eller andre finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(39)

Eksponeringsforvaltning er en væsentlig del af clearingsprocessen. Der bør gives adgang til og tillades anvendelse af de relevante prisfastsættelseskilder for at kunne levere clearingsserviceydelser generelt. Sådanne prisfastsættelseskilder bør omfatte ▐ de kilder, der vedrører indekser, som anvendes som referencer for derivater eller andre finansielle instrumenter.

| (40) | Marginer er CCP'ernes forreste forsvarslinje. Selv om CCP'erne bør investere de marginer, der modtages, på forsigtig vis, bør de gøre en yderligere indsats for at sikre en passende beskyttelse af marginer for at garantere, at de returneres rettidigt til de ikke-misligholdende clearingmedlemmer eller til en interoperabel CCP, når CCP'en opkræver disse misligholdelsesmarginer. |
| --- | --- |

(40)

Marginer er CCP'ernes forreste forsvarslinje. Selv om CCP'erne bør investere de marginer, der modtages, på forsigtig vis, bør de gøre en yderligere indsats for at sikre en passende beskyttelse af marginer for at garantere, at de returneres rettidigt til de ikke-misligholdende clearingmedlemmer eller til en interoperabel CCP, når CCP'en opkræver disse misligholdelsesmarginer.

| (40a) | Adgang til passende likviditet er afgørende for en CCP. En sådan likviditet kan forefindes i form af adgang til centralbankslikviditet eller til kreditværdig og pålidelig forretningsbankslikviditet, eller en kombination heraf. |
| --- | --- |

(40a)

Adgang til passende likviditet er afgørende for en CCP. En sådan likviditet kan forefindes i form af adgang til centralbankslikviditet eller til kreditværdig og pålidelig forretningsbankslikviditet, eller en kombination heraf.

| (41) | "Den europæiske adfærdskodeks for clearing og afvikling" af 7. november 2006 (18) indeholder frivillige rammebestemmelser for etablering af forbindelser mellem CCP'er og transaktionsregistre. Efterhandelssektoren er dog fortsat opdelt efter nationale linjer, hvilket øger omkostningerne ved den grænseoverskridende handel og hindrer harmonisering. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelserne for etablering af interoperabilitetsaftaler mellem CCP'er, dog kun i det omfang disse ikke udsætter de pågældende CCP'er for risici, der ikke styres på passende vis. |
| --- | --- |

(41)

"Den europæiske adfærdskodeks for clearing og afvikling" af 7. november 2006 (18) indeholder frivillige rammebestemmelser for etablering af forbindelser mellem CCP'er og transaktionsregistre. Efterhandelssektoren er dog fortsat opdelt efter nationale linjer, hvilket øger omkostningerne ved den grænseoverskridende handel og hindrer harmonisering. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelserne for etablering af interoperabilitetsaftaler mellem CCP'er, dog kun i det omfang disse ikke udsætter de pågældende CCP'er for risici, der ikke styres på passende vis.

| (42) | Interoperabilitetsaftaler
  kan generelt være
  vigtige værktøjer for øget integration af efterhandelsmarkedet i EU, og der bør derfor fastsættes bestemmelser på dette område. Interoperabilitetsaftaler kan imidlertid udsætte CCP'er for supplerende risici. På grund af den øgede kompleksitet i forbindelse med en interoperabilitetsaftale mellem CCP'er, der foretager clearing af OTC-derivatkontrakter, er det på nuværende tidspunkt hensigtsmæssigt at
  kræve en overgangsperiode på tre år mellem modtagelsen af clearingsgodkendelsen for derivater og berettigelsen til at ansøge om autorisation for interoperabilitet samt at
  begrænse anvendelsesområdet for interoperabilitetsaftaler til
  efterfølgende
  kontante værdipapirer (cash securities). ESMA bør imidlertid senest den 30. september 2014 fremlægge en rapport til Kommissionen, hvoraf det skal fremgå, om
  og hvornår
  det er hensigtsmæssigt at udvide anvendelsesområdet til andre finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(42)

Interoperabilitetsaftaler
  kan generelt være
  vigtige værktøjer for øget integration af efterhandelsmarkedet i EU, og der bør derfor fastsættes bestemmelser på dette område. Interoperabilitetsaftaler kan imidlertid udsætte CCP'er for supplerende risici. På grund af den øgede kompleksitet i forbindelse med en interoperabilitetsaftale mellem CCP'er, der foretager clearing af OTC-derivatkontrakter, er det på nuværende tidspunkt hensigtsmæssigt at
  kræve en overgangsperiode på tre år mellem modtagelsen af clearingsgodkendelsen for derivater og berettigelsen til at ansøge om autorisation for interoperabilitet samt at
  begrænse anvendelsesområdet for interoperabilitetsaftaler til
  efterfølgende
  kontante værdipapirer (cash securities). ESMA bør imidlertid senest den 30. september 2014 fremlægge en rapport til Kommissionen, hvoraf det skal fremgå, om
  og hvornår
  det er hensigtsmæssigt at udvide anvendelsesområdet til andre finansielle instrumenter.

| (43) | Transaktionsregistre indsamler data til reguleringsmæssige formål, som er relevante for myndighederne i alle medlemsstater. ▐ ESMA
  bør
  være ansvarlig for registrering, tilbagetrækning af registrering og overvågning af transaktionsregistre. |
| --- | --- |

(43)

Transaktionsregistre indsamler data til reguleringsmæssige formål, som er relevante for myndighederne i alle medlemsstater. ▐ ESMA
  bør
  være ansvarlig for registrering, tilbagetrækning af registrering og overvågning af transaktionsregistre.

| (44) | Da reguleringsmyndigheder, CCP'er og andre markedsdeltagere er afhængige af de data, der opbevares af transaktionsregistre, er det nødvendigt at sikre, at disse transaktionsregistre er underlagt strenge registrerings- og datastyringskrav. |
| --- | --- |

(44)

Da reguleringsmyndigheder, CCP'er og andre markedsdeltagere er afhængige af de data, der opbevares af transaktionsregistre, er det nødvendigt at sikre, at disse transaktionsregistre er underlagt strenge registrerings- og datastyringskrav.

| (45) | De priser og gebyrer, der anvendes i forbindelse med de serviceydelser, som leveres af CCP'er
  , deres medlemmer
  og transaktionsregistre, bør være gennemsigtige for at give markedsdeltagerne mulighed for at foretage et informeret valg. |
| --- | --- |

(45)

De priser og gebyrer, der anvendes i forbindelse med de serviceydelser, som leveres af CCP'er
  , deres medlemmer
  og transaktionsregistre, bør være gennemsigtige for at give markedsdeltagerne mulighed for at foretage et informeret valg.

| (45a) | Der er områder inden for finansielle tjenesteydelser og handel med derivatkontrakter, hvor der også kan forekomme kommercielle og intellektuelle ejendomsrettigheder. I tilfælde, hvor disse er knyttet til produkter eller tjenesteydelser, som er blevet eller indvirker på industrielle standarder, bør det være et krav, at licenser er tilgængelige på forholdsmæssige, fair, fornuftige og ikkediskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

(45a)

Der er områder inden for finansielle tjenesteydelser og handel med derivatkontrakter, hvor der også kan forekomme kommercielle og intellektuelle ejendomsrettigheder. I tilfælde, hvor disse er knyttet til produkter eller tjenesteydelser, som er blevet eller indvirker på industrielle standarder, bør det være et krav, at licenser er tilgængelige på forholdsmæssige, fair, fornuftige og ikkediskriminerende vilkår.

| (46) | ESMA bør kunne foreslå Kommissionen at pålægge tvangsbøder. Disse tvangsbøder bør have til formål at opnå, at en overtrædelse, som ESMA har konstateret, bringes til ophør, at udtømmende og korrekte oplysninger, som ESMA har anmodet om, afgives, og at transaktionsregistre,
  CCP'er, deres medlemmer
  og andre personer underkaster sig en undersøgelse. Med henblik på forebyggelse og for at tvinge transaktionsregistre
  , CCP'er og deres medlemmer
  til at overholde forordningen bør Kommissionen endvidere også kunne pålægge bøder efter anmodning fra ESMA i tilfælde af forsætlig eller uagtsom overtrædelse af specifikke bestemmelser i forordningen. Bøderne skal have en præventiv virkning og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsens art og alvor, overtrædelsens varighed og det berørte transaktionsregisters
  , CCP's eller medlems
  økonomiske formåen. |
| --- | --- |

(46)

ESMA bør kunne foreslå Kommissionen at pålægge tvangsbøder. Disse tvangsbøder bør have til formål at opnå, at en overtrædelse, som ESMA har konstateret, bringes til ophør, at udtømmende og korrekte oplysninger, som ESMA har anmodet om, afgives, og at transaktionsregistre,
  CCP'er, deres medlemmer
  og andre personer underkaster sig en undersøgelse. Med henblik på forebyggelse og for at tvinge transaktionsregistre
  , CCP'er og deres medlemmer
  til at overholde forordningen bør Kommissionen endvidere også kunne pålægge bøder efter anmodning fra ESMA i tilfælde af forsætlig eller uagtsom overtrædelse af specifikke bestemmelser i forordningen. Bøderne skal have en præventiv virkning og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsens art og alvor, overtrædelsens varighed og det berørte transaktionsregisters
  , CCP's eller medlems
  økonomiske formåen.

| (47) | For at kunne føre effektivt tilsyn med transaktionsregistre
  , CCP'er og deres medlemmer
  bør ESMA have ret til at foretage undersøgelser og kontrolbesøg på stedet. |
| --- | --- |

(47)

For at kunne føre effektivt tilsyn med transaktionsregistre
  , CCP'er og deres medlemmer
  bør ESMA have ret til at foretage undersøgelser og kontrolbesøg på stedet.

| (48) | Det er vigtigt, at medlemsstaterne og ESMA beskytter fysiske personers ret til privatlivets fred i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (19). |
| --- | --- |

(48)

Det er vigtigt, at medlemsstaterne og ESMA beskytter fysiske personers ret til privatlivets fred i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (19).

| (49) | Det er vigtigt, at der med hensyn til kravene til CCP'er og transaktionsregistre sikres international konvergens. Denne forordning følger anbefalingerne fra CPSS-IOSCO og ESCB-CESR og skaber nogle rammer på EU-niveau, inden for hvilke CCP'erne kan operere på sikker vis. ESMA bør ved udarbejdelsen af forskriftsmæssige tekniske standarder samt af retningslinjer og anbefalinger i henhold til denne forordning tage behørigt hensyn til dette arbejde. |
| --- | --- |

(49)

Det er vigtigt, at der med hensyn til kravene til CCP'er og transaktionsregistre sikres international konvergens. Denne forordning følger anbefalingerne fra CPSS-IOSCO og ESCB-CESR og skaber nogle rammer på EU-niveau, inden for hvilke CCP'erne kan operere på sikker vis. ESMA bør ved udarbejdelsen af forskriftsmæssige tekniske standarder samt af retningslinjer og anbefalinger i henhold til denne forordning tage behørigt hensyn til dette arbejde.

| (50) | Beføjelsen
  til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290
  i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og beføjelsen til at godkende reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010 bør delegeres til Kommissionen
  for så vidt angår det detaljerede indhold af underretningen til ESMA og af registret og for så vidt angår de kriterier, der skal ligge til grund for ESMA's afgørelse om, hvorvidt clearingsforpligtelsen finder anvendelse, om grænseværdien for information og clearing, om kontraktens maksimalt tilladte forsinkelse, om likviditet, om de elementer, ledelsesprincipperne mindst skal indeholde, om nærmere detaljer vedrørende registerføring, om de elementer, driftskontinuitetsplanen mindst skal indeholde, og om de serviceydelser, der skal sikres, om procentsatser og tidshorisonten for marginkrav, om ekstreme markedsforhold, om særdeles likvid sikkerhed og haircuts, om særdeles likvide finansielle instrumenter og koncentrationsgrænser, om nærmere detaljer for gennemførelse af tester, om nærmere detaljer vedrørende anvendelsen af transaktionsregistre for registrering hos ESMA, om bøder og nærmere detaljer vedrørende de oplysninger, transaktionsregistre skal stille til rådighed, som omhandlet i denne forordning. Kommissionen bør ved fastsættelsen af de delegerede retsakter anvende ekspertisen fra de relevante
  ESA'er
  (ESMA, EBA og EIOPA). Hvad angår ESMA's ekspertise vedrørende værdipapirer og værdipapirmarkeder bør ESMA spille en central rolle i rådgivningen af Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af de delegerede retsakter. ESMA bør dog om nødvendigt ▐ rådføre sig med
  EBA og EIOPA
  . [Ændring 16] |
| --- | --- |

(50)

Beføjelsen
  til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290
  i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og beføjelsen til at godkende reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010 bør delegeres til Kommissionen
  for så vidt angår det detaljerede indhold af underretningen til ESMA og af registret og for så vidt angår de kriterier, der skal ligge til grund for ESMA's afgørelse om, hvorvidt clearingsforpligtelsen finder anvendelse, om grænseværdien for information og clearing, om kontraktens maksimalt tilladte forsinkelse, om likviditet, om de elementer, ledelsesprincipperne mindst skal indeholde, om nærmere detaljer vedrørende registerføring, om de elementer, driftskontinuitetsplanen mindst skal indeholde, og om de serviceydelser, der skal sikres, om procentsatser og tidshorisonten for marginkrav, om ekstreme markedsforhold, om særdeles likvid sikkerhed og haircuts, om særdeles likvide finansielle instrumenter og koncentrationsgrænser, om nærmere detaljer for gennemførelse af tester, om nærmere detaljer vedrørende anvendelsen af transaktionsregistre for registrering hos ESMA, om bøder og nærmere detaljer vedrørende de oplysninger, transaktionsregistre skal stille til rådighed, som omhandlet i denne forordning. Kommissionen bør ved fastsættelsen af de delegerede retsakter anvende ekspertisen fra de relevante
  ESA'er
  (ESMA, EBA og EIOPA). Hvad angår ESMA's ekspertise vedrørende værdipapirer og værdipapirmarkeder bør ESMA spille en central rolle i rådgivningen af Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af de delegerede retsakter. ESMA bør dog om nødvendigt ▐ rådføre sig med
  EBA og EIOPA
  . [Ændring 16]

| (50a) | Som led i forberedelsen af fastlæggelsen af tekniske retningslinjer og forskriftsmæssige tekniske standarder, og navnlig i forbindelse med fastlæggelsen af clearingsgrænseværdien i overensstemmelse med denne forordning for ikke-finansielle modparter, bør ESMA gennemføre offentlige høringer af markedsdeltagerne. |
| --- | --- |

(50a)

Som led i forberedelsen af fastlæggelsen af tekniske retningslinjer og forskriftsmæssige tekniske standarder, og navnlig i forbindelse med fastlæggelsen af clearingsgrænseværdien i overensstemmelse med denne forordning for ikke-finansielle modparter, bør ESMA gennemføre offentlige høringer af markedsdeltagerne.

| (51) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (20). [Ændring 17] |
| --- | --- |

(51)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (20). [Ændring 17]

| (52) | Målene for denne forordning, nemlig fastsættelsen af fælles bestemmelser om
  OTC-derivatkontrakter
  og om
  CCP'ers
  og transaktionsregistres aktiviteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(52)

Målene for denne forordning, nemlig fastsættelsen af fælles bestemmelser om
  OTC-derivatkontrakter
  og om
  CCP'ers
  og transaktionsregistres aktiviteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (53) | Det blev med hensyn til bestemmelserne om interoperable systemer anset for hensigtsmæssigt at ændre direktiv 98/26/EF for at beskytte systemoperatørers rettigheder, når disse stiller sikkerhed til en modtagende systemoperatør i tilfælde af insolvensbehandling mod denne modtagende systemoperatør. |
| --- | --- |

(53)

Det blev med hensyn til bestemmelserne om interoperable systemer anset for hensigtsmæssigt at ændre direktiv 98/26/EF for at beskytte systemoperatørers rettigheder, når disse stiller sikkerhed til en modtagende systemoperatør i tilfælde af insolvensbehandling mod denne modtagende systemoperatør.

| (53a) | For at sikre sammenhængende og effektiv lovgivning og på grund af de tætte forbindelser mellem handel og efterhandel bør denne forordning tilpasses direktiv 2004/39/EF, der fastlægger, hvilke rimelige krav til handelssystemet der skal stilles til systemer, hvor OTC-derivater som defineret i EMIR udføres. Disse krav kan omfatte gennemsigtighed, adgang, ordreudførelse, overvågning, robusthed og systemsikkerhed samt andre nødvendige krav. |
| --- | --- |

(53a)

For at sikre sammenhængende og effektiv lovgivning og på grund af de tætte forbindelser mellem handel og efterhandel bør denne forordning tilpasses direktiv 2004/39/EF, der fastlægger, hvilke rimelige krav til handelssystemet der skal stilles til systemer, hvor OTC-derivater som defineret i EMIR udføres. Disse krav kan omfatte gennemsigtighed, adgang, ordreudførelse, overvågning, robusthed og systemsikkerhed samt andre nødvendige krav.

| (53b) | Salg af komplekse derivatprodukter til lokale offentlige myndigheder kræver særlig opmærksomhed. Kommissionen bør inkludere specifikke forslag i den kommende revision af direktiv 2004/39/EF, som tager højde for disse spørgsmål. Disse forslag vil omfatte specifik pligt til at udvise omhu samt informations- og oplysningskrav - |
| --- | --- |

(53b)

Salg af komplekse derivatprodukter til lokale offentlige myndigheder kræver særlig opmærksomhed. Kommissionen bør inkludere specifikke forslag i den kommende revision af direktiv 2004/39/EF, som tager højde for disse spørgsmål. Disse forslag vil omfatte specifik pligt til at udvise omhu samt informations- og oplysningskrav -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Afsnit I

Genstand, anvendelsesområde og definitioner

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes fælles krav til derivativkontrakter
  , særlige bestemmelser til forbedring af gennemsigtigheden og risikostyringen af markedet for OTC-derivater samt
  fælles krav til, hvorledes
  CCP'er
  og transaktionsregistre udøver deres aktiviteter.

For at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med retningslinjer for fortolkningen og anvendelsen af afsnit C, nr. 4) til 10), i bilag I til direktiv 2004/39/EF for så vidt angår denne forordning.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 18]

2.   Denne forordning finder anvendelse på
  CCP'er og deres clearingsmedlemmer
  , finansielle modparter og transaktionsregistre. Den finder ligeledes anvendelse på ikke-finansielle modparter, når der er fastsat bestemmelse herom.

3.   Afsnit V finder kun anvendelse på værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18), litra a) og b), og artikel 4, stk. 1, nr. 19), i direktiv 2004/39/EF.

4.   
  Clearingsforpligtelserne i
  denne forordning finder ikke anvendelse på:

| a) | medlemmer af ESCB og andre nationale organer med lignende funktioner samt andre offentlige organer, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri |
| --- | --- |

a)

medlemmer af ESCB og andre nationale organer med lignende funktioner samt andre offentlige organer, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri

| b) | multilaterale udviklingsbanker som omhandlet i del 1, afsnit 4.2, i bilag VI til direktiv 2006/48/EF |
| --- | --- |

b)

multilaterale udviklingsbanker som omhandlet i del 1, afsnit 4.2, i bilag VI til direktiv 2006/48/EF

| ba) | Den Internationale Betalingsbank. |
| --- | --- |

ba)

Den Internationale Betalingsbank.

4a.
     
  Yderligere undtagelser fra denne forordning kræver en særskilt forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet, der udarbejdes på grundlag af internationale standarder og tilsvarende sektorspecifikke EU-bestemmelser.

Artikel 2

Definitioner

1.
     I denne forordning forstås ved:

| 1) | "central modpart"
  eller
  "CCP": en enhed, som retligt intervenerer mellem modparterne i kontrakter, der handles på et eller flere finansielle markeder, ved at blive køber over for hver sælger og sælger over for hver køber, og som er ansvarlig for driften af et clearingssystem |
| --- | --- |

1)

"central modpart"
  eller
  "CCP": en enhed, som retligt intervenerer mellem modparterne i kontrakter, der handles på et eller flere finansielle markeder, ved at blive køber over for hver sælger og sælger over for hver køber, og som er ansvarlig for driften af et clearingssystem

| 2) | "transaktionsregister": en enhed, der på central vis indsamler og vedligeholder registre over ▐ derivater |
| --- | --- |

2)

"transaktionsregister": en enhed, der på central vis indsamler og vedligeholder registre over ▐ derivater

| 3) | "clearing": selve processen
  hvorved en tredjepart indgår direkte eller indirekte mellem transaktionens modparter med henblik på at overtage deres rettigheder og forpligtelser |
| --- | --- |

3)

"clearing": selve processen
  hvorved en tredjepart indgår direkte eller indirekte mellem transaktionens modparter med henblik på at overtage deres rettigheder og forpligtelser

| 4) | "derivatklasse": en
  undergruppe af derivater
  med samme
  og
  væsentlige karakteristika,
  som omfatter mindst forholdet til det underliggende aktiv, det underliggende aktivs type, betalingsprofil og nominelle valuta. Derivater i samme klasse kan have forskellig løbetid |
| --- | --- |

4)

"derivatklasse": en
  undergruppe af derivater
  med samme
  og
  væsentlige karakteristika,
  som omfatter mindst forholdet til det underliggende aktiv, det underliggende aktivs type, betalingsprofil og nominelle valuta. Derivater i samme klasse kan have forskellig løbetid

| 5) | "OTC-derivater": derivatkontrakter, hvis gennemførelse ikke finder sted på et reguleret marked
  eller på et tredjelandsmarked, der betragtes som ækvivalent med et reguleret marked, eller på et andet organiseret handelssystem oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (21), der clearer sådanne kontrakter gennem en CCP |
| --- | --- |

5)

"OTC-derivater": derivatkontrakter, hvis gennemførelse ikke finder sted på et reguleret marked
  eller på et tredjelandsmarked, der betragtes som ækvivalent med et reguleret marked, eller på et andet organiseret handelssystem oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (21), der clearer sådanne kontrakter gennem en CCP

| 5a) | "reguleret marked": et multilateralt system som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

5a)

"reguleret marked": et multilateralt system som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF

| 5b) | "multilateral handelsfacilitet" eller "MHF": et multilateralt system som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 15, i direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

5b)

"multilateral handelsfacilitet" eller "MHF": et multilateralt system som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 15, i direktiv 2004/39/EF

| 6) | "finansiel modpart":
  en virksomhed, som er etableret i Unionen, og som er et investeringsselskab, som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2004/39/EF, et kreditinstitut
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2006/48/EF, en forsikringsvirksomhed
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 73/239/EØF, et forsikringsselskab
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2002/83/EF, et genforsikringsselskab
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2005/68/EF, et investeringsinstitut
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2009/65/EF, en arbejdsmarkedsrelateret pensionskasse
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2003/41/EF eller ▐ en alternativ investeringsfond
  , som er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2011/61/EU |
| --- | --- |

6)

"finansiel modpart":
  en virksomhed, som er etableret i Unionen, og som er et investeringsselskab, som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2004/39/EF, et kreditinstitut
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2006/48/EF, en forsikringsvirksomhed
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 73/239/EØF, et forsikringsselskab
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2002/83/EF, et genforsikringsselskab
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2005/68/EF, et investeringsinstitut
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2009/65/EF, en arbejdsmarkedsrelateret pensionskasse
  , som er godkendt i overensstemmelse med
  direktiv 2003/41/EF eller ▐ en alternativ investeringsfond
  , som er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2011/61/EU

| 7) | "ikke-finansiel modpart": andre selskaber end de i
  nr. 1) og 6)
  anførte selskaber, der er etableret i EU |
| --- | --- |

7)

"ikke-finansiel modpart": andre selskaber end de i
  nr. 1) og 6)
  anførte selskaber, der er etableret i EU

| 7a) | "markedsrelateret pensionsordning": en pensionsordning oprettet i henhold til direktiv 2003/41/EF, herunder de autoriserede enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, og som handler på deres vegne jf. direktivets artikel 2. stk. 1, eller udpegede investeringsadministratorer jf. direktivets artikel 19, stk. 1, eller enhver anden ordning, som ifølge national lovgivning er anerkendt som en ordning, der er oprettet med henblik på pensionsopsparing |
| --- | --- |

7a)

"markedsrelateret pensionsordning": en pensionsordning oprettet i henhold til direktiv 2003/41/EF, herunder de autoriserede enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, og som handler på deres vegne jf. direktivets artikel 2. stk. 1, eller udpegede investeringsadministratorer jf. direktivets artikel 19, stk. 1, eller enhver anden ordning, som ifølge national lovgivning er anerkendt som en ordning, der er oprettet med henblik på pensionsopsparing

| 8) | "modpartskreditrisiko": risikoen for, at modparten i en transaktion misligholder sine forpligtelser, inden transaktionens betalingsstrømme er endeligt afviklet |
| --- | --- |

8)

"modpartskreditrisiko": risikoen for, at modparten i en transaktion misligholder sine forpligtelser, inden transaktionens betalingsstrømme er endeligt afviklet

| 9) | "interoperabilitetsaftale": en aftale mellem to eller flere CCP'er, der omfatter gennemførelse af transaktioner på tværs af systemerne |
| --- | --- |

9)

"interoperabilitetsaftale": en aftale mellem to eller flere CCP'er, der omfatter gennemførelse af transaktioner på tværs af systemerne

| 10) | "kompetent myndighed": den myndighed, der udpeges af hver medlemsstat i medfør af artikel 18
  , eller en eller flere ESA'er [Ændring 5] |
| --- | --- |

10)

"kompetent myndighed": den myndighed, der udpeges af hver medlemsstat i medfør af artikel 18
  , eller en eller flere ESA'er [Ændring 5]

| 11) | "clearingsmedlem": et selskab, der deltager i en CCP, og som er ansvarligt for at indfri de finansielle forpligtelser, der følger af denne deltagelse |
| --- | --- |

11)

"clearingsmedlem": et selskab, der deltager i en CCP, og som er ansvarligt for at indfri de finansielle forpligtelser, der følger af denne deltagelse

| 12) | "kunde": et selskab, der har indgået et
  direkte eller indirekte
  kontraktforhold med et clearingsmedlem
  af en CCP eller et tilknyttet selskab
  , som giver dette selskab mulighed for at cleare dets transaktioner
  gennem dette clearingsmedlems brug af
  den pågældende CCP |
| --- | --- |

12)

"kunde": et selskab, der har indgået et
  direkte eller indirekte
  kontraktforhold med et clearingsmedlem
  af en CCP eller et tilknyttet selskab
  , som giver dette selskab mulighed for at cleare dets transaktioner
  gennem dette clearingsmedlems brug af
  den pågældende CCP

| 13) | "kvalificeret deltagelse": enhver direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne i en CCP eller et transaktionsregister, jf. artikel 9 og 10 i direktiv 2004/109/EF, under hensyntagen til betingelserne for sammenlægning i det nævnte direktivs artikel 12, stk. 4 og 5, eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på ledelsen af den CCP eller det transaktionsregister, hvori der besiddes en kapitalandel |
| --- | --- |

13)

"kvalificeret deltagelse": enhver direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne i en CCP eller et transaktionsregister, jf. artikel 9 og 10 i direktiv 2004/109/EF, under hensyntagen til betingelserne for sammenlægning i det nævnte direktivs artikel 12, stk. 4 og 5, eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på ledelsen af den CCP eller det transaktionsregister, hvori der besiddes en kapitalandel

| 14) | "moderselskab": en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (22) |
| --- | --- |

14)

"moderselskab": en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (22)

| 15) | "datterselskab": en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, herunder ethvert datterselskab af et datterselskab af det øverste moderselskab |
| --- | --- |

15)

"datterselskab": en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, herunder ethvert datterselskab af et datterselskab af det øverste moderselskab

| 16) | "kontrol": kontrol som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF |
| --- | --- |

16)

"kontrol": kontrol som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF

| 17) | "snævre forbindelser": en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:






  a) | kapitalinteresser, hvorved forstås besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol, eller |
| --- | --- | --- |

17)

"snævre forbindelser": en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:

a)

kapitalinteresser, hvorved forstås besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol, eller

| b) | kontrol forstået som forholdet mellem et moderselskab og et datterselskab i alle de tilfælde, der er nævnt i artikel 1, stk. 1 og 2, i direktiv 83/349/EØF, eller et tilsvarende forhold mellem enhver fysisk eller juridisk person og en virksomhed
  eller
  ethvert datterselskab af et datterselskab
  , der
  også anses for at være datterselskab af det moderselskab, som står i spidsen for disse foretagender. |
| --- | --- |

b)

kontrol forstået som forholdet mellem et moderselskab og et datterselskab i alle de tilfælde, der er nævnt i artikel 1, stk. 1 og 2, i direktiv 83/349/EØF, eller et tilsvarende forhold mellem enhver fysisk eller juridisk person og en virksomhed
  eller
  ethvert datterselskab af et datterselskab
  , der
  også anses for at være datterselskab af det moderselskab, som står i spidsen for disse foretagender.

En situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er varigt forbundet med én og samme person ved et kontrolforhold, anses ligeledes for en snæver forbindelse mellem disse personer

| 18) | "kapital": kapital i betydningen i artikel 22 i Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, såfremt den er indbetalt, plus den tilknyttede del af overkursen ved emission, såfremt den dækker tab i going concern-situationer fuldstændigt, og såfremt den rangerer efter alle andre krav ved konkurs og likvidation |
| --- | --- |

18)

"kapital": kapital i betydningen i artikel 22 i Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, såfremt den er indbetalt, plus den tilknyttede del af overkursen ved emission, såfremt den dækker tab i going concern-situationer fuldstændigt, og såfremt den rangerer efter alle andre krav ved konkurs og likvidation

| 19) | "reserver": reserver i henhold til artikel 9 i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (23) samt driftsresultatet fra det foregående regnskabsår efter udlodning af det endelige udbytte |
| --- | --- |

19)

"reserver": reserver i henhold til artikel 9 i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (23) samt driftsresultatet fra det foregående regnskabsår efter udlodning af det endelige udbytte

| 20) | "bestyrelse": administrations- og/eller tilsynsorganet i henhold til national selskabslov |
| --- | --- |

20)

"bestyrelse": administrations- og/eller tilsynsorganet i henhold til national selskabslov

| 21) | "uafhængigt bestyrelsesmedlem": et medlem af bestyrelsen, der ikke har nogen
  tidligere eller nuværende
  erhvervsmæssige, familiemæssige eller andre bånd, der skaber en interessekonflikt i forhold til CCP'en, dens kontrollerende aktionær(er) eller ledelse eller dens clearingmedlemmer eller ledelse |
| --- | --- |

21)

"uafhængigt bestyrelsesmedlem": et medlem af bestyrelsen, der ikke har nogen
  tidligere eller nuværende
  erhvervsmæssige, familiemæssige eller andre bånd, der skaber en interessekonflikt i forhold til CCP'en, dens kontrollerende aktionær(er) eller ledelse eller dens clearingmedlemmer eller ledelse

| 22) | "øverste ledelse" den person eller de personer, der faktisk leder CCP'ens forretninger, og bestyrelsens ledelsesmedlem eller -medlemmer |
| --- | --- |

22)

"øverste ledelse" den person eller de personer, der faktisk leder CCP'ens forretninger, og bestyrelsens ledelsesmedlem eller -medlemmer

| 22a) | "tredjelandsclearingsmodparter": virksomheder, der er etableret i tredjelande, og som kan sidestilles med finansielle modparter eller ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2; dette er tilfældet, såfremt den pågældende virksomhed, der er etableret i et tredjeland, ville være klassificeret som finansiel modpart eller ikke-finansiel modpart som omhandlet i artikel 7, stk. 2, såfremt den havde været etableret i Unionen |
| --- | --- |

22a)

"tredjelandsclearingsmodparter": virksomheder, der er etableret i tredjelande, og som kan sidestilles med finansielle modparter eller ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2; dette er tilfældet, såfremt den pågældende virksomhed, der er etableret i et tredjeland, ville være klassificeret som finansiel modpart eller ikke-finansiel modpart som omhandlet i artikel 7, stk. 2, såfremt den havde været etableret i Unionen

| 22b) | "adskillelse": som minimum det forhold, at en persons aktiver og positioner ikke må anvendes til at frigøre en anden person, som han skal være adskilt fra, for hæftelse eller krav, og ikke må være til rådighed for sådanne formål, navnlig ikke i tilfælde af et clearingsmedlems konkurs |
| --- | --- |

22b)

"adskillelse": som minimum det forhold, at en persons aktiver og positioner ikke må anvendes til at frigøre en anden person, som han skal være adskilt fra, for hæftelse eller krav, og ikke må være til rådighed for sådanne formål, navnlig ikke i tilfælde af et clearingsmedlems konkurs

| 22c) | "komprimering af handel": den proces, hvor et sæt af derivatkontrakter retligt erstattes af et andet sæt af derivatkontrakter, som set fra alle processens deltageres synspunkt er kendetegnet ved:










  a) | et lavere antal kontrakter og samlet nominel værdi og |
| --- | --- | --- |

22c)

"komprimering af handel": den proces, hvor et sæt af derivatkontrakter retligt erstattes af et andet sæt af derivatkontrakter, som set fra alle processens deltageres synspunkt er kendetegnet ved:

a)

et lavere antal kontrakter og samlet nominel værdi og

| b) | samme eller en lignende risikoprofil som det oprindelige sæt derivatkontrakter |
| --- | --- |

b)

samme eller en lignende risikoprofil som det oprindelige sæt derivatkontrakter

| 22d) | "samordnet handel": samordnet optræden som defineret i artikel 10, litra a), i direktiv 2004/109/EF. |
| --- | --- |

22d)

"samordnet handel": samordnet optræden som defineret i artikel 10, litra a), i direktiv 2004/109/EF.

2.
     
  For at sikre ensartet anvendelse af nr. 22a) i stk. 1, udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder, der fastlægger nærmere kriterier for klassificeringen af virksomheder fra tredjelande som tredjelandsclearingsmodparter.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

Afsnit II

Clearing, indberetning og risikobegrænsning af OTC-derivater

Artikel 3

Clearingsforpligtelser

1.   Finansielle modparter
  eller ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2,
  clearer alle OTC-derivatkontrakter, der anses som clearningskvalificerede i henhold til artikel 4 og er indgået med andre finansielle modparter
  eller ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2,
  i de relevante CCP'er, som er anført i registret i artikel 4, stk. 4.

Denne clearingsforpligtelse finder også anvendelse p modparter som omhandlet i
  første afsnit
  , der indgår clearingskvalificerede OTC-derivatkontrakter med
  tredjelandsclearingsmodparter
  .

OTC-derivatkontrakter, som er indgået før den dato, hvor clearingsforpligtelsen træder i kraft for den pågældende derivatklasse, er undtaget fra clearingsforpligtelsen.

Denne clearingsforpligtelse gælder for alle OTC-derivatkontrakter, der indgås efter offentliggørelsen af afgørelsen fra ESMA i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra a), om, at den pågældende derivatklasse er kvalificeret til clearingsforpligtelsen.

1a.
     
  Clearingsforpligtelsen bortfalder i forbindelse med derivatkontrakter mellem datterselskaber under samme moderselskab eller mellem et moderselskab og et datterselskab. I dette stykke forstås ved "moderselskab" og "datterselskab" de virksomheder, der er defineret i relevante EU-bestemmelser. Indberetningspligten efter artikel 6 samt forpligtelserne i forbindelse med risikoreduktionsteknikker efter artikel 8 er ikke omfattet af denne undtagelse.

Undtagelserne gælder kun, hvis det pågældende moderselskab først skriftligt har meddelt den kompetente myndighed i sit hjemland om, at det vil gøre brug af undtagelsen. Denne meddelelse skal gives mindst 30 kalenderdage før der gøres brug af undtagelsen. Den kompetente myndighed skal sikre, at undtagelsen kun bruges til derivatkontrakter, som opfylder alle følgende betingelser:

| a) | derivatkontrakter mellem datterselskaber af samme moderselskab eller mellem et moderselskab og et datterselskab er berettigede af økonomiske årsager |
| --- | --- |

a)

derivatkontrakter mellem datterselskaber af samme moderselskab eller mellem et moderselskab og et datterselskab er berettigede af økonomiske årsager

| b) | brugen af undtagelsen øger ikke den systemiske risiko i det finansielle system |
| --- | --- |

b)

brugen af undtagelsen øger ikke den systemiske risiko i det finansielle system

| c) | der foreligger ingen retlige begrænsninger på kapitalstrømmene mellem datterselskaber af samme moderselskab eller mellem et moderselskab og et datterselskab. |
| --- | --- |

c)

der foreligger ingen retlige begrænsninger på kapitalstrømmene mellem datterselskaber af samme moderselskab eller mellem et moderselskab og et datterselskab.

2.   For at opfylde clearingsforpligtelsen i stk. 1 skal finansielle modparter og ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2, blive enten et clearingsmedlem eller en kunde
  eller cleare deres transaktioner i CCP'en gennem et investeringsfirma eller kreditinstitut, som er underlagt kravene i direktiv 2004/39/EF.

Artikel 4

Kvalificeringskrav for clearingsforpligtelsen

1.   Kompetente myndigheder, der godkender en CCP til at cleare en klasse af derivater i henhold til artikel 10 eller 11, underretter straks ESMA om denne godkendelse og anmoder om en afgørelse om, hvorvidt clearingsforpligtelsen som omhandlet i artikel 3 finder anvendelse.

1a.
     
  Når en CCP, der er etableret i et tredjeland, er blevet anerkendt i overensstemmelse med artikel 23, skal tredjelandets kompetente myndighed i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne som omhandlet i artikel 23, stk. 4, underrette ESMA om de klasser af derivatkontrakter, for hvilke den pågældende CCP har ret til at levere clearingsserviceydelser til clearingsmedlemmer og/eller kunder i Unionen.

2.   Senest seks måneder efter at have modtaget en underretning og en anmodning som omhandlet i stk. 1 fremsender ESMA en afgørelse til den ansøgende kompetente myndighed med oplysning om:

| a) | den pågældende klasse af derivater er kvalificeret til clearingsforpligtelsen i henhold til artikel 3 |
| --- | --- |

a)

den pågældende klasse af derivater er kvalificeret til clearingsforpligtelsen i henhold til artikel 3

| b) | den fremtidige dato
  for, hvornår clearingsforpligtelsen træder i kraft
  , herunder tidsrammen for, hvornår modparter eller kategorier af modparter er omfattede af clearingsforpligtelsen
  .
  Denne dato må ikke være tidligere end den dato, hvor clearingsforpligtelsen pålægges |
| --- | --- |

b)

den fremtidige dato
  for, hvornår clearingsforpligtelsen træder i kraft
  , herunder tidsrammen for, hvornår modparter eller kategorier af modparter er omfattede af clearingsforpligtelsen
  .
  Denne dato må ikke være tidligere end den dato, hvor clearingsforpligtelsen pålægges

| ba) | hvorvidt og på hvilke betingelser clearingsforpligtelsen gælder for transaktioner med personer i tredjelande. |
| --- | --- |

ba)

hvorvidt og på hvilke betingelser clearingsforpligtelsen gælder for transaktioner med personer i tredjelande.

Inden den træffer sin afgørelse, foretager ESMA en offentlig høring af markedsdeltagerne og ikke-markedsdeltagere med ekspertise i eller interesse for emnet og kontakter ESRB og de kompetente myndigheder i tredjelandene. Et sammendrag af disse høringer offentliggøres i løbet af en måned, og yderligere oplysninger om de offentlige høringer samt andre høringer stilles til rådighed på begæring. [Ændring 21]

2a.
     
  ESMA identificerer og giver på eget initiativ, i overensstemmelse med kriterierne i stk. 3 og efter offentlige høringer og i samråd med ESRB og eventuelt tilsynsmyndighederne i tredjelande Kommissionen meddelelse om de klasser af derivatkontrakter, der er kvalificeret til en clearingsforpligtelse, men for hvilke ingen CCP endnu har modtaget godkendelse.

Efter identificeringen af sådanne klasser af derivatkontrakter offentliggør ESMA en opfordring til at udvikle forslag til clearing af denne klasse af derivatkontrakter.

3.   ESMA træffer afgørelse på grundlag af følgende kriterier:

| a) | reduktion af den systemiske risiko i det finansielle system
  , herunder stærkt sammenkoblede modparters potentielle manglende evne til at opfylde deres betalingsforpligtelser og en manglende gennemsigtighed vedrørende positioner |
| --- | --- |

a)

reduktion af den systemiske risiko i det finansielle system
  , herunder stærkt sammenkoblede modparters potentielle manglende evne til at opfylde deres betalingsforpligtelser og en manglende gennemsigtighed vedrørende positioner

| b) | kontrakternes likviditet |
| --- | --- |

b)

kontrakternes likviditet

| c) | ▐ tilgængelighed
  til fair, pålidelige og generelt accepterede prisoplysningskilder. |
| --- | --- |

c)

▐ tilgængelighed
  til fair, pålidelige og generelt accepterede prisoplysningskilder.

▐

ESMA skal i forbindelse med anvendelsen af ovenstående kriterier ligeledes tage hensyn til international konsensus.

Inden den træffer sin afgørelse, foretager ESMA en offentlig høring, og i givet fald høres de kompetente myndigheder i eventuelle tredjelande.

4.   ESMA offentliggør straks enhver afgørelse, der træffes henhold til stk. 2, i et register. Dette register skal indeholde de clearingskvalificerede klasser af derivater og de CCP'er, der er godkendt til at cleare disse. ESMA opdaterer løbende dette register.

ESMA tager løbende sine afgørelser op til fornyet overvejelse og ændrer dem, når det er nødvendigt.

5.   ESMA identificerer og giver efter eget initiativ og
  efter høring af ESRB
  Kommissionen meddelelse om
  den klasse
  af derivatkontrakter, der bør optages i dets offentlige register
  og være omfattet af clearingsforpligtelsen
  , men for hvilke ingen CCP endnu ikke har modtaget godkendelse.
  Når ESMA har identificeret en sådan kategori af derivatklasser, udsender den en opfordring til CCP'er om at udvikle forslag til at cleare dem og udsender en liste, som der er udsendt en sådan opfordring for.

5a.
     
  En derivatklasse ophører med at blive betragtet som omfattet af clearingsforpligtelsen, hvis der ikke længere er en CCP, som er godkendt eller anerkendt af ESMA som autoriseret til at cleare den i henhold til denne forordning, eller hvis ingen CCP er villig til at cleare den pågældende derivatklasse.

6.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel skal ESMA udarbejde udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af:

| a) | de oplysninger, der skal fremgå af underretningen i stk. 1 |
| --- | --- |

a)

de oplysninger, der skal fremgå af underretningen i stk. 1

| b) | de i stk. 3 omhandlede kriterier |
| --- | --- |

b)

de i stk. 3 omhandlede kriterier

| c) | de oplysninger, der skal fremgå af registret i stk. 4. |
| --- | --- |

c)

de oplysninger, der skal fremgå af registret i stk. 4.

De i stk. 4 omhandlede oplysninger skal mindst på korrekt og entydig vis angive de derivatklasser, der er omfattet af clearingsforpligtelsen.

ESMA udarbejder udkast til disse
  reguleringsmæssige tekniske
  standarder, der skal være Kommissionen i hænde senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Inden den træffer sin afgørelse efter stk. 1, foretager ESMA en offentlig høring af markedsdeltagerne
  . [Ændring 20]

Artikel 4a

Med henblik på at fremme en effektiv og konsekvent global regulering af derivatkontrakter kan Kommissionen fremsende forslag til Rådet om et passende forhandlingsmandat med henblik på at opnå en aftale om en effektiv ækvivalent lovgivning for transaktioner, som udføres i et tredjeland af finansielle modparter og ikke-finansielle modparter som nævnt i artikel 7.

Artikel 4b

Offentligt register

1.
     
  Til brug for clearingsforpligtelsen opretter og forvalter ESMA et offentligt register. Registeret er offentligt tilgængeligt på ESMA's websted.

2.
     
  Registret omfatter mindst:

| a) | de klasser af derivatkontrakter, som er omfattet af clearingsforpligtelsen i henhold til artikel 3 |
| --- | --- |

a)

de klasser af derivatkontrakter, som er omfattet af clearingsforpligtelsen i henhold til artikel 3

| b) | de CCP'er, der kan anvendes til clearingsforpligtelsen |
| --- | --- |

b)

de CCP'er, der kan anvendes til clearingsforpligtelsen

| c) | de datoer, hvor clearingsforpligtelsen træder i kraft, herunder en eventuel indfasning |
| --- | --- |

c)

de datoer, hvor clearingsforpligtelsen træder i kraft, herunder en eventuel indfasning

| d) | de af ESMA identificerede derivatklasser i henhold til artikel 4, stk. 5. |
| --- | --- |

d)

de af ESMA identificerede derivatklasser i henhold til artikel 4, stk. 5.

3.
     
  Har en kompetent myndighed eller den relevante kompetente myndighed i et tredjeland trukket godkendelsen til at cleare en given klasse af derivatkontrakter tilbage, fjerner ESMA omgående en sådan CCP fra registeret for så vidt angår den pågældende derivatklasse.

4.
     
  Registeret ajourføres jævnligt af ESMA.

5.
     
  For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af denne artikel kan ESMA udarbejde udkast til tekniske gennemførelsesstandarder for, hvilke oplysninger der skal optages i det i stk. 1 nævnte offentlige register.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

Artikel 5

Adgang til en CCP

1.
     CCP'er, der er godkendt til at cleare clearingskvalificerede OTC-derivatkontrakter, skal acceptere at foretage clearing på et
  gennemsigtigt, retfærdigt og
  ikke-diskriminerende grundlag, uanset handelssystem,
  og, hvor det er muligt, på grundlag af internationale åbne industristandarder, såfremt dette ikke skader risikoreduktionen. For at undgå diskriminerende praksis accepterer CCP'er at cleare transaktioner, der gennemføres inden for forskellige handelssystemer, såfremt disse handelssystemer opfylder de driftsmæssige, tekniske og retlige krav, der fastsættes af eller anvendes for CCP'en, samt kravene til adgangs- og risikostyringen, og uanset den aftaledokumentation, der danner grundlag for kontrahenternes afslutning af den pågældende OTC-derivatforretning.

1a.
     
  CCP'en skal give et klar negativt eller positivt svar til det handelssystem, der anmoder om tilladelse til at cleare et OTC-derivatkontrakt, senest tre måneder efter behandlingen af deres anmodning.

Hvis CCP'en nægtes godkendelse til at cleare en OTC-derivatkontrakt inden for et handelssystem, skal der klart og fyldestgørende redegøres herfor til handelssystemet.

Handelssystemet kan efter en afvist anmodning efter mindst tre måneders ventetid indsende en ny anmodning om adgang.

I tilfælde af uenighed afgør ESMA eventuelle tvister mellem de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

1b.
     
  Med henblik på de i artikel 68 omhandlede rapporter til Europa-Parlamentet og Kommissionen overvåger ESMA adgangen til CCP'er og konsekvenserne af bestemte praksisser for konkurrenceevnen, herunder anvendelsen af eksklusive licensaftaler.

Artikel 6

Indberetningspligt

1.   
  Alle derivatkontrakter indbettes
  til et transaktionsregister, der er registreret i henhold til artikel 51. Modparter indberetter oplysningerne om enhver
  derivatkontrakt
  , som de har indgået, og om enhver
  væsentlig
  ændring
  , fornyelse
  eller afslutning af
  kontrakten
  til et transaktionsregister, der er registreret i henhold til artikel 51. Oplysningerne indberettes senest den første arbejdsdag efter kontraktens
  indgåelse,
  ændring
  , fornyelse eller afslutning, medmindre andet er fastsat i retsakter vedtaget i henhold til stk. 5. I den forbindelse betragtes en kontrakts aftalemæssige afslutning eller en forretnings udløb - i modsætning til en opsigelse eller afbrydelse - ikke som en ændring. Oplysningerne vedrørende en OTC-derivatforretning indberettes senest den første arbejdsdag efter forretningens gennemførelse eller en efterfølgende ændring Som arbejdsdage betragtes dage, der er arbejdsdage for begge kontrahenter og i tilfælde af CCP-clearing af en kontrakt også for den pågældende CCP. De skal også i en periode på 5 år føre et register over alle de oplysninger, der skal indrapporteres.

Tredjemand er berettiget til at foretage indberetninger
  som omhandlet i
  første afsnit
  på vegne af de oprindelige modparter, såfremt
  det sikres, at der ikke er nogen detaljer i
  kontrakten
  , der
  indberettes
  dobbelt.

Indberetningsforpligtelserne i henhold til første afsnit kan opfyldes af CCP'en, hvis de derivatkontrakter, der er omfattet af clearingforpligtelsen, er clearet. Er derivatkontrakter omfattet af en proces til komprimering af handel, opfyldes indberetningsforpligtelserne i henhold til første afsnit af operatøren af den tjeneste, der komprimerer handelen.

ESMA tildeles beføjelse til at undersøge, om der kan indføres indberetningspligt med tilbagevirkende kraft for OTC-derivatkontrakter, såfremt disse oplysninger er absolut nødvendige for tilsynsmyndighederne. Når der træffes afgørelse tager ESMA hensyn til følgende kriterier:

| a) | de tekniske forudsætninger for en indberetning (især om transaktionerne er registreret elektronisk) |
| --- | --- |

a)

de tekniske forudsætninger for en indberetning (især om transaktionerne er registreret elektronisk)

| b) | åbne transaktioners restløbetid. |
| --- | --- |

b)

åbne transaktioners restløbetid.

Inden den træffer sin afgørelse, foretager ESMA en offentlig høring af markedsdeltagerne.

  [Ændring 14 og 15]

2.   
  Alle indberetninger skal, hvor det er muligt, foretages på grundlag af åbne internationale industristandarder.

3.   En modpart, der er omfattet af indberetningspligten, kan overlade det til den anden modpart
  eller en tredjepart
  at indberette oplysningerne om
  derivatkontrakten
  .

En modpart, der indberetter alle oplysninger om en kontrakt til et transaktionsregister på vegne af en anden modpart, anses ikke for at have tilsidesat en eventuel tavshedspligt, som gælder i henhold til kontrakten eller enhver lov eller administrativ bestemmelse.

Denne indberetning er ikke ansvarspådragende for den indberettende enhed eller dens ledelse eller personale
  eller andre personer, der handler på dens vegne.

4.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i samarbejde med EBA, ESCB og ESRB, udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder for at
  fastsætte de oplysninger og indberetningstyper, der er omhandlet i stk. 1 og 2, for de forskellige derivatklasser
  , -grupper eller -kategorier, og om eventuel tilbagevirkende kraft, herunder de nærmere regler for backloading og rapportering af elektronisk registrerede handler for alle derivater samt kriterier og betingelser for efterfølgende indberetning af udestående derivatkontrakter indgået inden denne forordnings ikrafttræden.

Disse indberetninger skal mindst indeholde oplysning om:

| a) | parterne til kontrakten og, såfremt det ikke er de samme, modtageren af rettigheder og forpligtelser i henhold til kontrakten |
| --- | --- |

a)

parterne til kontrakten og, såfremt det ikke er de samme, modtageren af rettigheder og forpligtelser i henhold til kontrakten

| b) | kontraktens væsentligste karakteristika, herunder type, underliggende aktiver, løbetid
  , exercise, leveringstidspunkt, prisdata
  og nominel værdi |
| --- | --- |

b)

kontraktens væsentligste karakteristika, herunder type, underliggende aktiver, løbetid
  , exercise, leveringstidspunkt, prisdata
  og nominel værdi

| ba) | for derivater, der ikke er i overensstemmelse med et standardformat, skal der være et pladsholderformat, som giver de kompetente myndigheder mulighed for at opdage eksistensen af en sådan handel og evt. træffe de nødvendige lovmæssige foranstaltninger |
| --- | --- |

ba)

for derivater, der ikke er i overensstemmelse med et standardformat, skal der være et pladsholderformat, som giver de kompetente myndigheder mulighed for at opdage eksistensen af en sådan handel og evt. træffe de nødvendige lovmæssige foranstaltninger

| bb) | en unik kontraktidentifikator. |
| --- | --- |

bb)

en unik kontraktidentifikator.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Vedrører de forskriftsmæssige tekniske standarder engrosenergiprodukter som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 af ... [om integritet og gennemsigtighed på energimarkederne] (24)


   (25)

  , konsulterer ESMA Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER).

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

4a.
     
  Ved udarbejdelsen af de forskriftsmæssige tekniske standarder orienterer ESMA sig bl.a. efter de krævede indberetningsdata i tabel 1 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 om gennemførelsen af direktiv 2004/39/EF.

5.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af stk. 1 og 2
  udarbejder ESMA i samråd med EBA, EIOPA og ESRB udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der fastsætter
  , i hvilken form og med hvilke tidsinterval der skal foretages indberetning i henhold til stk. 1 og 2 for de forskellige derivatklasser. ▐

ESMA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der skal være Kommissionen i hænde senest den 30. juni 2012.

Vedrører de forskriftsmæssige tekniske standarder engrosenergiprodukter som omhandlet i forordning (EU) nr. .../2011 [om integritet og gennemsigtighed på energimarkederne] (26), konsulterer ESMA ACER.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de udkast til tekniske gennemførelsesstandarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 7

Ikke-finansielle modparter

1.   ▐ Ikke-finansielle modparter er omfattet af indberetningspligten som omhandlet i artikel 6, stk. 1.

2.   Ikke-finansielle modparter, der tager positioner i OTC-derivatkontrakter
  , således at den løbende gennemsnitlige position i løbet af 50 arbejdsdage
  overstiger den grænseværdi, der er fastsat i henhold til stk. 3, litra b), er omfattet af clearingsforpligtelsen som omhandlet i artikel 3 ▐.

Clearingsforpligtelsen er gældende, så længe den ikke-finansielle modparts nettopositioner og eksponeringer i OTC-derivatkontrakter overstiger clearingsgrænseværdien og bortfalder, så snart disse nettopositioner og eksponeringer over en bestemt periode ligger under clearingsgrænseværdien
  .

Den kompetente myndighed, der udpeges i henhold til artikel 48 i direktiv 2004/39/EF, sikrer, at forpligtelsen i henhold til første afsnit opfyldes.

Varetagelsen af clearingsforpligtelsen i første afsnit skal være afsluttet inden seks måneder.

2a.
     
  Ved beregningen af positionerne som omhandlet i stk. 2 tages der ikke hensyn til OTC-derivatkontrakter, der indgås af en ikke-finansiel modpart, og som er objektivt målbare som direkte knyttet til denne modparts forretningsmæssige aktiviteter eller egenfinansiering.

3.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af ESRB og andre relevante myndigheder udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes:

▐

| b) | clearingsgrænseværdien |
| --- | --- |

b)

clearingsgrænseværdien

| ba) | kriterierne for fastsættelse af, hvilke OTC-derivatkontrakter der er objektivt målbare som direkte tilknyttet forretningsmæssige aktiviteter eller egenfinansiering. |
| --- | --- |

ba)

kriterierne for fastsættelse af, hvilke OTC-derivatkontrakter der er objektivt målbare som direkte tilknyttet forretningsmæssige aktiviteter eller egenfinansiering.

Disse grænseværdier fastsættes under hensyntagen til den systemiske relevans af summen af modparternes nettopositioner og eksponeringer for hver derivatklasse.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige
  tekniske
  standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Under forberedelsen til fastlæggelsen af clearingsgrænseværdien og kriterierne for fastsættelse af, hvilke OTC-derivatkontrakter der er objektivt målbare som direkte knyttet til forretningsmæssige aktiviteter eller egenfinansiering, gennemfører ESMA offentlige høringer og giver ikke-finansielle modparter mulighed for at tilkendegive deres synspunkter.

▐

5.   Kommissionen tager
  efter høring af ESA'er
  og andre relevante myndigheder løbende de grænseværdier, der
  henvises til
  i stk. 3, op til fornyet overvejelse, og ændrer disse om nødvendigt.

Artikel 8

Risikoreduktionsteknikker for OTC-derivatkontrakter, der ikke cleares af en CCP

1.   Finansielle eller ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2, der indgår en OTC-derivatkontrakt, som ikke cleares af en CCP,
  skal med omhu sikre
  , at der forefindes passende
  tilsynsprocedurer
  og ordninger til at måle, overvåge og afbøde operationelle risici og
  markeds- og kreditrisici
  , idet disse mindst skal omfatte:

| a) | passende
  elektroniske midler til at sikre rettidig bekræftelse af OTC-derivatkontraktens vilkår |
| --- | --- |

a)

passende
  elektroniske midler til at sikre rettidig bekræftelse af OTC-derivatkontraktens vilkår

| b) | standardiserede processer, der er
  robuste, fleksible og kontrollerbare procedurer med henblik på at afstemme porteføljer, styre den tilknyttede risiko og på et tidligt tidspunkt identificere og bilægge tvister mellem parter samt overvåge værdien af udestående kontrakter. |
| --- | --- |

b)

standardiserede processer, der er
  robuste, fleksible og kontrollerbare procedurer med henblik på at afstemme porteføljer, styre den tilknyttede risiko og på et tidligt tidspunkt identificere og bilægge tvister mellem parter samt overvåge værdien af udestående kontrakter.

Med henblik på litra b) er værdien af udestående kontrakter markedsværdien på dagsbasis, og risikostyringsprocedurerne skal kræve rettidig, præcis og på passende vis adskilt udveksling af garantier eller
  et risikotilpasset kapitalgrundlag i overensstemmelse med de tilsynsmæssige kapitalkrav til finansielle modparter
  .

Finansielle modparter og ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal give modparter mulighed for adskillelse af initialmarginen ved kontraktens begyndelse.

ESMA overvåger regelmæssigt aktiviteten i de derivater, som ikke er kvalificeret til clearing, med henblik på at identificere de tilfælde, hvor en bestemt kontraktklasse kan udgøre en systemisk risiko. ESMA træffer efter høring af ESRB foranstaltninger med henblik på at forebygge, at der sker en yderligere akkumulering af kontrakter i en sådan klasse.

Den kompetente myndighed og ESMA sikrer, at tilsynsprocedurer og -ordninger har til formål at forebygge regelarbitrage mellem clearede og ikke-clearede derivattransaktioner og at afspejle de risikooverførsler, der opstår i forbindelse med derivatkontrakter.

ESMA og de kompetente myndigheder reviderer marginstandarderne med henblik på at forebygge regelarbitrage i overensstemmelse med artikel 37.

1a.
     
  Hvad angår pensionsinvesteringer i henhold til direktiv 2003/41/EF eller en pensionsordning, som anerkendes i medlemsstatens lovgivning, tages der i den fleksible bilaterale sikkerhedsstillelse i derivater, der anvendes til risikoreducering, højde for modpartens kreditværdighed. Kapitalkravene i tilsynsreguleringen skal være i overensstemmelse med dem, der gælder for kontrakter, som cleares centralt.

2.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes
  retningslinjer for de passende tilsynsprocedurer og -ordninger samt marginstandarder, der er omhandlet i stk. 1, samt
  det maksimalt tilladte tidsinterval mellem indgåelsen af en OTC-derivatkontrakt og bekræftelsen som omhandlet i stk. 1, litra a).

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

3.   
  Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESA'erne fælles udkast
  til forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes de ordninger og sikkerheds- og kapitalniveauer, der kræves i henhold til stk. 1, litra b), og stk. 1, andet afsnit.
  ESA'erne forelægger senest den 30. juni 2012 Kommissionen disse fælles udkast til tekniske reguleringsstandarder sammen som fælles udkast.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Afhængig af modpartens retlige form
  tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i
  forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010
  og forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

▐

Artikel 9

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter
  - under hensyntagen til Kommissionens meddelelse af 8. december 2010 om udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser og efter høring af ESMA -
  bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af reglerne i dette afsnit og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Disse sanktioner omfatter mindst administrative bøder. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have præventiv virkning.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med finansielle og i givet fald ikke-finansielle modparter, offentliggør enhver sanktion, der er blevet pålagt for overtrædelser af artikel 3 til 8, medmindre en sådan offentliggørelse vil være til alvorlig fare for finansmarkederne eller vil forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade.
  Medlemsstaterne offentliggør med regelmæssige mellemrum evalueringsrapporter om effektiviteten af de anvendte sanktionsregler.

Medlemsstaterne giver senest den 30. juni 2012 Kommissionen meddelelse om de i stk. 1 omhandlede regler. De giver hurtigst muligt Kommissionen meddelelse om eventuelle efterfølgende ændringer af disse regler.

3.   Kommissionen kontrollerer med bistand fra ESMA, om de administrative bøder som omhandlet i stk. 1 og grænseværdierne som omhandlet i artikel 7, stk. 1 og 2, anvendes effektivt og konsekvent.

3a.
     
  Overtrædelse af bestemmelserne i dette afsnit berører ikke OTC-derivatkontraktens gyldighed eller parternes muligheder for at gennemføre bestemmelserne i OTC-derivatkontrakten. Overtrædelse af bestemmelserne i dette afsnit danner ikke grundlag for et erstatningskrav mod en part i en OTC-derivatkontrakt.

Afsnit III

Godkendelse af og tilsyn med CCP'er

Kapitel 1

Betingelser og procedurer for godkendelse af CCP'er

Artikel 10

Godkendelse af CCP'er

1.   Agter CCP'er, der er juridiske personer, som er etableret i EU, og som har adgang til passende likviditet, at levere serviceydelser og udøve aktiviteter, skal de søge om godkendelse ved den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor de er etableret.

En sådan likviditet kan forefindes i form af adgang til centralbankslikviditet eller til kreditværdig og pålidelig forretningsbankslikviditet, eller en kombination heraf. Adgang til likviditet kan bero i en godkendelse i henhold til artikel 6 i direktiv 2006/48/EF eller andre passende ordninger.

2.   Denne godkendelse gælder for hele Unionens område.

3.   Det fremgår af godkendelsen,
  som alene giver den pågældende CCP tilladelse til at udføre aktiviteter knyttet til clearing,
  hvilke serviceydelser eller aktiviteter den pågældende CCP er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen.

4.   CCP'er skal til enhver tid opfylde de betingelser, der var gældende for den første godkendelse.

CCP'er underretter hurtigst muligt de kompetente myndigheder om alle væsentlige ændringer, der påvirker de betingelser, der var gældende for den første godkendelse.

5.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes kriteriet om passende likviditet som omhandlet i stk. 1.

▐ ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 11

Udvidelse af aktiviteter og serviceydelser

1.   CCP'er, der ønsker at udvide deres forretningsaktiviteter med supplerende serviceydelser eller aktiviteter, der ikke er omfattet af den første godkendelse, indgiver en anmodning om udvidelse. Leveringen af clearingsserviceydelser i en anden valuta eller i finansielle instrumenter, hvis risikokarakteristika afviger væsentligt i forhold til de finansielle instrumenter, for hvilke sådanne CCP'er allerede er blevet godkendt, betragtes som en udvidelse af godkendelsen.

Udvidelsen af en godkendelse foregår efter proceduren i artikel 13.

2.   Ønsker CCP'er at udvide deres forretningsaktiviteter til en anden medlemsstat end etableringsmedlemsstaten, underretter den kompetente myndighed i etableringsmedlemsstaten straks den kompetente myndighed i den anden medlemsstat. ▐

Artikel 12

Kapitalkrav

1.   CCP'er skal have en permanent
  og
  tilgængelig ▐ startkapital på mindst
  10 mio. EUR
  for at kunne opnå godkendelse i henhold til artikel 10.

2.   CCP'ers kapital, herunder tilbageholdt overskud og reserver,
  skal stå i forhold til størrelsen og den risiko, der er forbundet med CCP'ens aktiviteter. Den
  skal til enhver tid være tilstrækkelig til at sikre en velordnet afvikling eller omstrukturering af deres aktiviteter over en passende periode og til at give en passende beskyttelse mod operationelle og residuelle risici.

3.   
  For at sikre sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA et udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes
  krav vedrørende
  CCP'ers kapital, tilbageholdt overskud og reserver som omhandlet i stk. 2,
  herunder hyppigheden eller tidsplanen for, hvornår disse skal opdateres.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

Artikel 13

Procedure for meddelelse eller nægtelse af godkendelser

1.   Den kompetente myndighed meddeler kun godkendelse, når det på fyldestgørende vis godtgøres, at den ansøgende CCP opfylder alle krav i denne forordning og de krav, der vedtages i henhold til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (27), og på
  betingelse af en positiv
  udtalelse
  fra ESMA
  som omhandlet i artikel 15 ▐.

2.   
  Til den indledende godkendelse skal
  den ansøgende CCP fremlægge alle de oplysninger, som er nødvendige, for at den kompetente myndighed kan sikre sig, at den ansøgende CCP på tidspunktet for den første godkendelse har truffet alle foranstaltninger for at opfylde kravene i denne forordning.
  Den kompetente myndighed fremsender straks alle oplysninger, der modtages fra den ansøgende CCP, til ESMA og det i artikel 14, stk. 1, omhandlede kollegie.

3.   
  Til den indledende godkendelse skal
  den kompetente myndighed senest
  fire måneder
  efter indgivelsen af en fyldestgørende ansøgning give den ansøgende CCP skriftlig meddelelse om, hvorvidt der kan meddeles godkendelse.

For at opnå godkendelse af en udvidelse af aktiviteter og serviceydelser skal den kompetente myndighed senest seks måneder efter indgivelsen af en fyldestgørende ansøgning give den ansøgende CCP skriftlig meddelelse om, hvorvidt der kan meddeles godkendelse.

Artikel 14

Samarbejde

1.   Den kompetente myndighed i en CCP's etableringsmedlemsstat opretter
  i samarbejde med ESMA
  et kollegie med henblik på at fremme gennemførelsen af de opgaver, der er omhandlet i artikel 10, 11, 46 og 48.

Kollegiet
  ledes af ESMA og
  består af
  højst 7 medlemmer, herunder
  den kompetente myndighed i CCP'ens etableringsmedlemsstat
  og
  den kompetente myndighed med ansvar for overvågning af CCP'en og de centralbanker, der udsteder de for de clearede finansielle instrumenter mest relevante valutaer
  samt de kompetente myndigheder, der fører tilsyn med CCP'ens clearingsmedlemmer, der er etableret i de tre medlemsstater med de - samlet set - største bidrag til CCP'ens misligholdelsesfond som omhandlet i artikel 40.

2.   Kollegiet skal, uden at det berører de kompetente myndigheders ansvar under denne forordning, sikre:

| a) | udarbejdelsen af den i artikel 15 nævnte ▐ udtalelse |
| --- | --- |

a)

udarbejdelsen af den i artikel 15 nævnte ▐ udtalelse

| b) | udveksling af oplysninger, herunder anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 21
  ▐ |
| --- | --- |

b)

udveksling af oplysninger, herunder anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 21

▐

| d) | koordinering
  af tilsynsprogrammer baseret på en risikovurdering af CCP'en |
| --- | --- |

d)

koordinering
  af tilsynsprogrammer baseret på en risikovurdering af CCP'en

| e) | forbedring af tilsynseffektiviteten ved at fjerne unødvendig overlapning af tilsynskrav |
| --- | --- |

e)

forbedring af tilsynseffektiviteten ved at fjerne unødvendig overlapning af tilsynskrav

| f) | konsistens i anvendelsen af tilsynspraksis |
| --- | --- |

f)

konsistens i anvendelsen af tilsynspraksis

| g) | fastsættelse af procedurer og beredskabsplaner til håndtering af akutte situationer som omhandlet i artikel 22. |
| --- | --- |

g)

fastsættelse af procedurer og beredskabsplaner til håndtering af akutte situationer som omhandlet i artikel 22.

3.   Kollegiet etableres og drives på grundlag af en skriftlig aftale mellem alle dets medlemmer.

I denne aftale fastsættes
  navnlig
  de praktiske foranstaltninger for
  samarbejdet mellem de kompetente myndigheder og ESMA
  og eventuelt de opgaver, der kan overdrages til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, eller
  ESMA
  .

Hvis et flertal af kollegiets medlemmer finder, at den kompetente myndighed i CCP'ens etableringsmedlemsstat ikke udøver sine beføjelser på behørig måde, og at den udgør en trussel mod den finansielle stabilitet, træffer ESMA en afgørelse om, hvorvidt det mener, at det tilsyn, som den kompetente myndighed i CCP'ens etableringsmedlemsstat fører med CCP'en, er passende eller udgør en trussel mod finansiel stabilitet.

Hvis ESMA mener, at tilsynet er utilstrækkeligt, kan ESMA pålægge de kompetente myndigheder afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.

3a.
     
  For at sikre sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af den risikovurdering, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 1.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

Artikel 15

Kollegiets
  udtalelse

1.   
  Med henblik på den indledende godkendelse skal
  den kompetente myndighed i CCP'ens etableringsmedlemsstat
  foretage
  en risikovurdering af CCP'en og
  fremlægge
  en rapport for
  ESMA senest fire måneder efter CCP'ens indgivelse af en fyldestgørende ansøgning
  .

1a.
     
  Med henblik på godkendelse af udvidelsen af aktiviteter og serviceydelser skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, foretage en risikovurdering af udvidelsen af CCP'ens aktiviteter og serviceydelser og fremlægge en rapport for kollegiet inden for én måned.

Kollegiet afgiver
  på grundlag af
  denne rapport
  en udtalelse om, hvorvidt niveauet for de vurderede risici er befordrende for en sikker drift af CCP,
  senest
  én måned
  efter at have modtaget den.

2.   
  En positiv eller negativ udtalelse fra kollegiet krævver enighed blandt et simpelt flertal af medlemmerne, herunder den kompetente myndighed i CCP'ens etableringsmedlemsstat, med vurderingen fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret. I tilfælde af forsinkelse eller uenighed fremmer
  ESMA ▐ vedtagelsen af en ▐ udtalelse i overensstemmelse med sine beføjelser til bilæggelse af tvister i henhold til
  artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010
  og sin generelle koordinationsfunktion i henhold til
  artikel 21
  i samme forordning. ▐

Artikel 16

Tilbagetrækning af godkendelse

1.   Den kompetente myndighed
  i etableringsmedlemsstaten
  trækker godkendelsen tilbage, hvis en af følgende omstændigheder er til stede:

| a) | hvis CCP'en har ikke gjort brug af sin godkendelse i en periode på tolv måneder, udtrykkeligt giver afkald på godkendelsen eller ikke har leveret serviceydelser eller udøvet aktiviteter i de forudgående seks måneder |
| --- | --- |

a)

hvis CCP'en har ikke gjort brug af sin godkendelse i en periode på tolv måneder, udtrykkeligt giver afkald på godkendelsen eller ikke har leveret serviceydelser eller udøvet aktiviteter i de forudgående seks måneder

| b) | hvis CCP'en har opnået godkendelsen på grundlag af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis |
| --- | --- |

b)

hvis CCP'en har opnået godkendelsen på grundlag af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis

| c) | hvis CCP'en ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå godkendelsen blev meddelt |
| --- | --- |

c)

hvis CCP'en ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå godkendelsen blev meddelt

| d) | hvis CCP'en har gjort sig skyldig i
  alvorlige
  og
  gentagne overtrædelser
  af kravene i denne forordning. |
| --- | --- |

d)

hvis CCP'en har gjort sig skyldig i
  alvorlige
  og
  gentagne overtrædelser
  af kravene i denne forordning.

1a.
     
  Beslutningsproceduren for inddragelse af godkendelse skal kræve en positiv udtalelse fra det samme kollegium, der blev henvist til i den oprindelige godkendelse, samt en positiv udtalelse fra ESMA.

2.   ESMA ▐ kan til enhver tid anmode om, at den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, undersøger, hvorvidt CCP'en fortsat opfylder de betingelser, som godkendelsen blev givet under.

3.   Den kompetente myndighed kan begrænse tilbagetrækningen af godkendelse til en bestemt serviceydelse eller aktivitet eller et bestemt finansielt instrument.
  En afgørelse om tilbagetrækning af en godkendelse gælder for hele Unionens område.

Artikel 17

Revision og evaluering

De kompetente myndigheder foretager mindst én gang om året en revision af de foranstaltninger, strategier, procedurer og mekanismer, som en CCP har indført til gennemførelse af denne forordning, samt evaluerer markedet og de operationelle og residuelle risici, som CCP'en er eller kan være udsat for.

Denne revision og evaluering foretages under hensyntagen til størrelsen, den systemiske betydning, arten, omfanget og kompleksiteten af CCP'ens aktiviteter
  samt kriterierne i artikel 4, stk. 3.

Den kompetente myndighed opfordrer en CCP, der ikke opfylder kravene i denne forordning, til at træffe de nødvendige foranstaltninger.

CCP'en er underlagt kontrolbesøg på stedet af ESMA.

Kapitel 2

Tilsyn og overvågning af CCP'er

Artikel 18

Kompetente myndigheder

1.   Hver medlemsstat udpeger den kompetente myndighed, der skal være ansvarlig for at gennemføre de i denne forordning fastsatte opgaver med hensyn til godkendelse, tilsyn og overvågning af CCP'er, der er etableret på dens område, og den giver Kommissionen og ESMA meddelelse herom.

▐

2.   Medlemsstaterne sikrer, at den kompetente myndighed tillægges alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udøve deres hverv.

3.   Hver medlemsstat sikrer, at der kan træffes passende administrative foranstaltninger, der er i overensstemmelse med den nationale lovgivning, over for fysiske eller juridiske personer, der ikke overholder bestemmelserne i denne forordning.

Disse foranstaltninger skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have præventiv virkning.

4.   ESMA offentliggør på sit websted en liste over de kompetente myndigheder udpeget efter stk. 1.

Artikel 18a

Tavshedspligt

1.
     
  Alle personer, der arbejder eller har arbejdet for de kompetente myndigheder, som udpeges i henhold til artikel 18, for ESMA eller for revisorer eller eksperter, der handler på de kompetente myndigheders eller ESMA's vegne, er underlagt tavshedspligt. Ingen af de fortrolige oplysninger, de modtager i forbindelse med deres hverv, må videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller sammenfattet form, således at enkelte CCP'er, transaktionsregistre eller enhver anden person ikke kan identificeres, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af straffelovgivningen eller de øvrige bestemmelser i denne forordning.

2.
     
  Hvis en CCP er erklæret konkurs eller trådt i likvidation som følge af en domstolsafgørelse, kan fortrolige oplysninger, der ikke vedrører tredjemand, videregives under en civil retssag eller handelssag, hvis det er nødvendigt for at gennemføre sagen.

3.
     
  De kompetente myndigheder, ESMA, organer samt fysiske eller juridiske personer bortset fra kompetente myndigheder, der modtager fortrolige oplysninger i henhold til denne forordning, kan, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af straffelovgivningen, kun anvende oplysningerne i forbindelse med udførelsen af deres hverv og, for de kompetente myndigheders vedkommende, udøvelsen af deres funktioner inden for denne forordnings anvendelsesområde, eller for andre myndigheders, organers eller fysiske eller juridiske personers vedkommende til det formål, hvortil disse oplysninger blev givet til dem, og/eller i forbindelse med administrative eller retlige procedurer, der specielt er knyttet til udøvelsen af disse funktioner. Den myndighed, der modtager oplysningerne, kan dog anvende dem til andre ikke-kommercielle formål, hvis ESMA, den kompetente myndighed eller en anden myndighed, et andet organ eller en anden person, der har meddelt oplysningerne, giver sit samtykke hertil.

4.
     
  Enhver fortrolig oplysning, der modtages, udveksles eller videregives i henhold til denne forordning, er underlagt den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede tavshedspligt. Tavshedspligten er dog ikke til hinder for, at ESMA, de kompetente myndigheder eller de relevante centralbanker udveksler eller fremsender fortrolige oplysninger i overensstemmelse med denne forordning og anden lovgivning, der finder anvendelse på investeringsselskaber, kreditinstitutter, pensionskasser, investeringsinstitutter, FAIF'er, forsikrings- og genforsikringsformidlere, forsikringsselskaber, regulerede markeder eller markedsoperatører eller på anden måde med samtykke fra den kompetente myndighed eller andre myndigheder eller organer eller fysiske eller juridiske personer, som har meddelt oplysningen.

5.
     
  Stk. 1, 2 og 3 er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i overensstemmelse med national lovgivning udveksler eller videregiver fortrolige oplysninger, som ikke er modtaget fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat.

Kapitel 3

Samarbejde

Artikel 19

Samarbejde mellem myndigheder

1.   De kompetente myndigheder indgår i et tæt samarbejde med hinanden, med ESMA
  og om nødvendigt med ESCB
  .
  ESMA skal af EU-institutionerne bevilges tilstrækkelige ressourcer til effektivt at udføre de opgaver, den tildeles med denne forordning.

2.   De kompetente myndigheder tager ved udførelsen af deres generelle opgaver behørigt hensyn til de potentielle virkninger, som deres beslutninger kan have på stabiliteten af det finansielle system i alle andre berørte medlemsstater, og navnlig i akutte situationer som omhandlet i artikel 22, på grundlag af de oplysninger, der er til rådighed på det relevante tidspunkt.

▐

Artikel 21

Udveksling af oplysninger

1.   De kompetente myndigheder meddeler ESMA og hinanden de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udføre deres hverv i henhold til denne forordning.

2.   Kompetente myndigheder og andre organer eller fysiske eller juridiske personer, der modtager fortrolige oplysninger i forbindelse med udøvelsen af deres hverv i henhold til denne forordning, skal kun anvende disse oplysninger i forbindelse med udøvelsen af dette hverv
  og må ikke udgive sådanne fortrolige oplysninger eller på anden måde gøre disse tilgængelige til noget andet formål end det, der udtrykkeligt er angivet i denne forordning
  .

3.   ESMA videregiver fortrolige oplysninger til de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for overvågningen af CCP'er, når disse oplysninger er relevante for udøvelsen af deres hverv. Kompetente myndigheder og andre relevante myndigheder videregiver oplysninger til ESMA og andre kompetente myndigheder, når disse oplysninger er nødvendige for udøvelsen af deres hverv i henhold til denne forordning.

4.   Kompetente myndigheder videregiver oplysninger til centralbankerne i ESCB, når disse oplysninger er relevante for udøvelsen af deres hverv.

Artikel 22

Akutte situationer

De kompetente myndigheder eller enhver anden myndighed informerer hurtigst muligt ESMA, kollegiet eller andre relevante myndigheder om enhver akut situation vedrørende en CCP, herunder udviklingen i de finansielle markeder, der kan have en negativ indvirkning på markedets likviditet og det finansielle systems stabilitet i en af de medlemsstater, hvor CCP'en eller en af dens clearingsmedlemmer er etableret.

Kapitel 4

Forbindelser med tredjelande

Artikel 23

Tredjelande

1.   CCP'er, der er etableret i et tredjeland, kan kun levere clearingsserviceydelser til enheder, der er etableret i Unionen, hvis de er anerkendt af ESMA.

Godkendelse, forlængelse af godkendelse eller tilbagetrækning af godkendelse er underlagt betingelserne og procedurerne i artikel 10-16.

CCP'er i tredjelande skal underlægges tilsyn af en proces med en strenghed, der svarer til den, som CCP'er i Unionen er underlagt.

Kommissionen kan vedtage en afgørelse, hvori den indrømmer fuldstændig eller delvis undtagelse fra betingelserne og procedurerne for godkendelse, såfremt der er sikret gensidighed og følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Kommissionen har truffet afgørelse i overensstemmelse med stk. 3 og |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har truffet afgørelse i overensstemmelse med stk. 3 og

| b) | CCP'er, der er etableret i Unionen, garanteres tilsvarende indrømmelser i det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

b)

CCP'er, der er etableret i Unionen, garanteres tilsvarende indrømmelser i det pågældende tredjeland.

2.   ESMA anerkender
  i samråd med de kompetente myndigheder i Unionen og med EBA og relevante medlemmer af ESCB i medlemsstater, hvor CCP'en leverer eller agter at levere clearingserviceydelser, og de relevante ESCB-medlemmer med ansvar for overvågning af CCP'er, med hvilke der er etableret interoperabilitetsaftaler
  , en CCP i et tredjeland, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Kommissionen har
  vedtaget en delegeret retsakt
  i overensstemmelse med stk. 3,
  eller |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har
  vedtaget en delegeret retsakt
  i overensstemmelse med stk. 3,
  eller

| b) | CCP'en er godkendt og underlagt et effektivt tilsyn i det pågældende tredjeland |
| --- | --- |

b)

CCP'en er godkendt og underlagt et effektivt tilsyn i det pågældende tredjeland

| ba) | tredjelandet er omfattet af en afgørelse fra Kommissionen, i henhold til hvilken standarderne for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme opfylder kravene fra Den Finansielle Aktionsgruppe og svarer til kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (28) |
| --- | --- |

ba)

tredjelandet er omfattet af en afgørelse fra Kommissionen, i henhold til hvilken standarderne for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme opfylder kravene fra Den Finansielle Aktionsgruppe og svarer til kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (28)

| bb) | tredjelandet har indgået en aftale med den godkendte CCP's medlemsstat, som fuldt ud overholder standarderne i artikel 26 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue, og som sikrer en effektiv udveksling af oplysninger i skattespørgsmål, herunder multilaterale beskatningsaftaler, hvis sådanne foreligger |
| --- | --- |

bb)

tredjelandet har indgået en aftale med den godkendte CCP's medlemsstat, som fuldt ud overholder standarderne i artikel 26 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue, og som sikrer en effektiv udveksling af oplysninger i skattespørgsmål, herunder multilaterale beskatningsaftaler, hvis sådanne foreligger

| bc) | CCP'ens risikostyringsstandarder er blevet undersøgt af ESMA og vurderet til at overholde standarderne, der er angivet under afsnit IV |
| --- | --- |

bc)

CCP'ens risikostyringsstandarder er blevet undersøgt af ESMA og vurderet til at overholde standarderne, der er angivet under afsnit IV

| bd) | det indeholder tilstrækkelige elementer til at mene, at tredjelandets lovgivning ikke udøver forskelsbehandling over for Unionens juridiske enheder |
| --- | --- |

bd)

det indeholder tilstrækkelige elementer til at mene, at tredjelandets lovgivning ikke udøver forskelsbehandling over for Unionens juridiske enheder

| be) | tredjelandet anvender gensidige adgangsbetingelser for EU-baserede CCP'er, og der er gennemført en gensidig anerkendelsesordning i det pågældende tredjeland |
| --- | --- |

be)

tredjelandet anvender gensidige adgangsbetingelser for EU-baserede CCP'er, og der er gennemført en gensidig anerkendelsesordning i det pågældende tredjeland

| bf) | de betingelser, der er pålagt CCP'er i tredjelandet, skal bevare ensartede ilkår CCP'er i Unionen og CCP'er i tredjelandet. |
| --- | --- |

bf)

de betingelser, der er pålagt CCP'er i tredjelandet, skal bevare ensartede ilkår CCP'er i Unionen og CCP'er i tredjelandet.

3.   Kommissionen
  vedtager delegerede retsakter
  i overensstemmelse med
  artikel 67a
  ,
  og på grundlag af en fælles udtalelse fra ESMA, EBA, ESCB og de kompetente myndigheder, som er ansvarlige for tilsynet med de tre clearingsmedlemmer, der er etableret i medlemsstaterne med de største bidrag til CCP'ens misligholdelsesfond
  , hvori det konstateres, at et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer sikrer, at CCP'er, der er godkendt i det pågældende tredjeland, opfylder retligt bindende krav, som er ækvivalente med kravene i denne forordning, og at disse CCP'er til enhver tid er underlagt effektivt tilsyn og håndhævelse i det pågældende tredjeland.

4.   ESMA
  , EBA, ESCB og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med de tre clearingsmedlemmer, som er etableret i medlemsstaterne med de største bidrag til CCP'ens misligholdelsesfond
  , etablerer samarbejdsaftaler med de relevante kompetente myndigheder i tredjelande, hvis retlige og tilsynsmæssige rammer er blevet anerkendt som værende ækvivalente med denne forordning i henhold til stk. 3. Aftalerne præciserer som et minimum:

| a) | mekanismen for udveksling af oplysninger mellem ESMA
  , de kompetente myndigheder som omhandlet i stk. 1
  og de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande |
| --- | --- |

a)

mekanismen for udveksling af oplysninger mellem ESMA
  , de kompetente myndigheder som omhandlet i stk. 1
  og de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande

| b) | procedurerne for samordningen af tilsynsaktiviteterne |
| --- | --- |

b)

procedurerne for samordningen af tilsynsaktiviteterne

| ba) | procedurerne med relation til inddragelse af den tilladelse, der er givet til CCP'en. |
| --- | --- |

ba)

procedurerne med relation til inddragelse af den tilladelse, der er givet til CCP'en.

Afsnit IV

Krav til CCP'er

Kapitel 1

Organisatoriske krav

Artikel 24

Almindelige bestemmelser

1.   CCP'er har effektive forvaltningsordninger, hvilket omfatter en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og konsekvent ansvarsfordeling og effektive procedurer til at identificere, styre, overvåge og indberette de risici, som de er eller kan blive udsat for, samt hensigtsmæssige interne kontrolmekanismer, herunder en god administrativ praksis og solide regnskabsmæssige procedurer.

2.   CCP'er opstiller regler og procedurer, som er tilstrækkeligt effektive til at sikre, at denne forordning overholdes, herunder at deres ledere og ansatte overholder alle bestemmelser i denne forordning.

3.   CCP'er opretholder og anvender en sådan organisatorisk struktur, som er nødvendig til at sikre kontinuitet og regelmæssighed i udøvelsen af deres serviceydelser og aktiviteter. Det anvender med henblik herpå hensigtsmæssige og forholdsmæssigt afpassede systemer, ressourcer og procedurer.

4.   CCP'er holder indberetningsvejene for risikostyring og for deres øvrige drift klart adskilt.

5.   CCP'er opstiller, gennemfører og opretholder en lønpolitik, der fremmer en sund og effektiv risikostyring, og som ikke giver grobund for en lempelse af risikostandarderne.

6.   CCP'er opretholder passende informationsteknologiske systemer til at kunne håndtere de meget komplekse, forskelligartede og specifikke typer af serviceydelser og aktiviteter, der udføres, for således at sikre et højt sikkerhedsniveau og beskytte oplysningernes integritet og fortrolighed.

6a.
     
  CCP'er sikrer, at handels- eller kundeoplysninger, der er modtaget i forbindelse med OTC-derivatkontrakter, som er clearet i henhold til kravene i denne forordning, udelukkende bruges til at opfylde kravene og ikke anvendes eller udnyttes kommercielt, undtagen med forudgående skriftlig tilladelse fra den kunde, som de tilhører.

7.   CCP'er
  skal vederlagsfrit offentliggøre
  deres forvaltningsordning og forretningsbestemmelser,
  herunder adgangskriterier for clearingsmedlemskab
  .

8.   CCP'er er underlagt hyppig og uafhængig revision. Resultaterne af disse revisioner fremlægges for bestyrelsen og stilles til rådighed for den kompetente myndighed.

9.   
  For at sikre sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast
  til forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes de elementer, som forretningsbestemmelserne og forvaltningsordningen som omhandlet i stk. 1 til 8 mindst skal omfatte. ▐

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

▐

Artikel 25

Øverste ledelse og bestyrelse

1.   CCP'ers øverste ledelse har et tilstrækkeligt godt omdømme og en tilstrækkelig erfaring til at sikre en sund og forsigtig forvaltning.

2.   CCP'er har en bestyrelse, hvoraf mindst en tredjedel, dog ikke mindre end to, af dets medlemmer er uafhængige.
  Clearingsmedlemmernes kunder skal repræsenteres i bestyrelsen.
  Godtgørelsen til de uafhængige medlemmer og andre menige medlemmer af bestyrelsen må ikke stå i forhold til en CCP's driftsresultat.

Bestyrelsesmedlemmerne, herunder de uafhængige medlemmer, har et tilstrækkeligt godt omdømme og
  den nødvendige ekspertise
  inden for finansielle serviceydelser, risikostyring og clearingsserviceydelser.

3.   CCP'er fastsætter på entydig vis bestyrelsens opgaver og ansvarsområder samt stiller referatet af bestyrelsesmøderne til rådighed for den kompetente myndighed
  og revisorer
  .

Artikel 26

Risikoudvalg

1.   CCP'er nedsætter et risikoudvalg bestående af
  forskellige grupper af repræsentanter, herunder
  repræsentanter for deres clearingsmedlemmer,
  clearingsmedlemmernes kunder,
  uafhængige
  eksperter og repræsentanter for CCP'ens kompetente myndighed, forudsat at kunderepræsentanterne er forskellige fra clearingsmedlemmernes repræsentanter. Ingen af grupperne af repræsentanter råder over et flertal i risikoudvalget.
  Risikoudvalget kan opfordre CCP'ens ansatte til at deltage i risikoudvalgets møder uden stemmeret. Risikoudvalgets anbefalinger skal være uafhængige fra enhver direkte indflydelse fra CCP'ens ledelse.

2.   CCP'er skal på entydig vis fastsætte mandatet, forvaltningsordningen til sikring af uafhængighed, arbejdsgangen og adgangskravene for risikoudvalgets medlemmer samt, hvorledes de vælges. Forvaltningsordningen skal gøres offentlig tilgøngelig
  for de kompetente myndigheder
  og mindst indeholde bestemmelse om, at risikoudvalgets formand skal være
  en uafhængig ekspert
  , at det rapporterer direkte til bestyrelsen,
  eller i tilfælde af en dual udvalgsstruktur til direktionen,
  og at det afholder regelmæssige møder.

3.   Risikoudvalget giver anbefaling til bestyrelsen
  eller, i tilfælde af en dual udvalgsstruktur, til direktionen
  om enhver ordning, der kan påvirke CCP'ens risikostyring, som f.eks. men ikke udelukkende en væsentlig ændring af dens risikomodel, procedurerne i tilfælde af misligholdelse, kriterierne for accept af clearingsmedlemmer eller clearingen af nye klasser af instrumenter
  eller outsourcing af funktioner
  . Risikoudvalgets anbefalinger er ikke nødvendige i forbindelse med CCP'ens daglige drift.
  Der bør gøres en rimelig indsats for at konsultere risikoudvalget
  i akutte situationer.

4.   Risikoudvalgets medlemmer er underlagt tavshedspligt, dog med forbehold af de kompetente myndigheders ret til at blive behørigt informeret. Konstaterer risikoudvalgets formand, at et medlem har en faktisk eller potentiel interessekonflikt vedrørende et bestemt emne, skal det pågældende medlem ikke have stemmeret om dette emne.

5.   CCP'er giver straks den kompetente myndighed meddelelse om enhver afgørelse, hvor bestyrelsen beslutter ikke at følge risikoudvalgets anbefaling.

6.   CCP'er giver clearingsmedlemmernes kunder adgang til at være medlemmer af risikoudvalget, eller alternativt opstiller passende høringsmekanismer, der sikrer passende repræsentation af de interesser, som clearingsmedlemmernes kunder måtte have.

Artikel 27

Registrering

1.   CCP'er opbevarer i en periode på mindst
  fem år
  alle registre om de serviceydelser, der leveres, og aktiviteter, der udføres, for således at give den kompetente myndighed mulighed for at kontrollere, at kravene i denne forordning er opfyldt.

2.   CCP'er opbevarer alle oplysninger om alle kontrakter, som den har behandlet, og dette i en periode på mindst
  fem år
  efter hver kontrakts afslutning. Disse oplysninger skal som et minimum tillade identifikation af en transaktions oprindelige betingelser, inden CCP'en foretager clearing.

3.   CCP'er stiller de i stk. 1 og 2 omhandlede registre og oplysninger samt alle oplysninger om de clearede kontrakters positioner, uanset det handelssystem, hvor transaktionerne blev gennemført, til rådighed for den kompetente myndighed og ESMA, når disse anmoder herom.

4.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast
  til forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes de i stk. 1 og 2 omhandlede registre og oplysninger, der skal opbevares,
  og om nødvendigt en længere tidshorisont for vedligeholdelse af registre.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

5.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af stk. 1 og 2
  udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på
  at fastsætte, i hvilken form registrene og oplysningerne skal opbevares. ▐ ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de tekniske gennemførelsesstandarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▐

Artikel 28

Aktionærer og selskabsdeltagere med kvalificeret deltagelse

1.   Den kompetente myndighed godkender først en CCP, når den har fået oplyst identiteten af de aktionærer eller selskabsdeltagere, som direkte eller indirekte, i form af fysiske eller juridiske personer, besidder kvalificerede andele, samt af størrelsen heraf.

2.   Den kompetente myndighed nægter at godkende en CCP, hvis den under hensyn til behovet for at sikre en sund og forsigtig ledelse af CCP'en ikke er overbevist om, at aktionærerne eller selskabsdeltagerne med kvalificeret deltagelse er egnede.

3.   Består der snævre forbindelser mellem CCP'en og andre fysiske eller juridiske personer, meddeler den kompetente myndighed alene godkendelse, hvis disse forbindelser ikke forhindrer den kompetente myndighed i effektivt at udøve sit tilsynshverv.

4.   Gør de i stk. 1 omhandlede personer deres indflydelse gældende på en måde, der vil kunne hindre en forsigtig og sund ledelse af CCP'en, træffer den kompetente myndighed de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør
  eller trækker CCP'ens tilladelse tilbage.

5.   Den kompetente myndighed nægter at meddele godkendelse, hvis de love eller administrative forskrifter i et tredjeland, som gælder for en eller flere fysiske eller juridiske personer, hvormed CCP'en har snævre forbindelser, eller hvis vanskeligheder med at håndhæve disse love eller administrative forskrifter forhindrer den kompetente myndighed i effektivt at udøve sit tilsynshverv.

Artikel 29

Oplysninger til de kompetente myndigheder

1.   CCP'er underretter den kompetente myndighed
  i den medlemsstat, hvor de er etableret,
  om eventuelle ledelsesændringer og forelægger alle oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om bestyrelsesmedlemmerne har et tilstrækkeligt godt omdømme og en tilstrækkelig erfaring.

Er et bestyrelsesmedlems adfærd af en karakter, der kan modvirke en sund og forsigtig ledelse af CCP'en, træffer den kompetente myndighed de fornødne foranstaltninger, herunder at bringe det pågældende medlem til at udtræde af bestyrelsen.

2.   Enhver fysisk eller juridisk person eller sådanne personer, som handler samlet (herefter "den påtænkte erhverver"), der har besluttet direkte eller indirekte at erhverve en kvalificeret deltagelse i en CCP eller direkte eller indirekte yderligere at forøge sådan en kvalificeret deltagelse i en CCP med det resultat, at denne persons andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når op på eller overstiger 10 %, 20 %, 30 % eller 50 %, eller at CCP'en derved bliver denne persons datterselskab, (herefter "den påtænkte erhvervelse"), skal forinden skriftligt underrette de kompetente myndigheder for den CCP, hvori de søger at erhverve eller forøge en kvalificeret deltagelse, med angivelse om størrelsen af den kapitalandel, der derefter besiddes, og de relevante oplysninger, der er omhandlet i artikel 30, stk. 4.

Enhver fysisk eller juridisk person, der har besluttet direkte eller indirekte at opgive sin besiddelse af en kvalificeret deltagelse i en CCP (herefter "den påtænkte sælger"), skal forinden skriftligt underrette den kompetente myndighed herom med angivelse af størrelsen af den kapitalandel, der derefter besiddes. En sådan person skal ligeledes underrette den kompetente myndighed om sin beslutning om at formindske sin kvalificerede deltagelse så meget, at andelen af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når ned under en tærskel på 10 %, 20 %, 30 % eller 50 %, eller at CCP'en derved ophører med at være denne persons datterselskab.

Den kompetente myndighed anerkender straks, og under alle omstændigheder senest to arbejdsdage efter modtagelsen af den i dette stykke omhandlede underretning eller efter modtagelsen af de i stk. 3 omhandlede oplysninger, skriftligt modtagelsen heraf over for den påtænkte erhverver eller sælger.

Den kompetente myndighed har en frist på højst 60 arbejdsdage fra datoen for den skriftlige anerkendelse af modtagelsen af underretningen og alle de dokumenter, som kræves vedlagt underretningen på grundlag af listen i artikel 30, stk. 4 (herefter "vurderingsperioden"), til at foretage den i artikel 30, stk. 1, omhandlede vurdering (herefter "vurderingen").

Den kompetente myndighed underretter, samtidig med anerkendelsen af modtagelsen, den påtænkte erhverver eller sælger om den dato, hvor vurderingsperioden udløber.

3.   Den kompetente myndighed kan om nødvendigt i løbet af vurderingsperioden, men ikke efter den halvtredsindstyvende arbejdsdag i vurderingsperioden, anmode om yderligere oplysninger, der måtte være nødvendige for at afslutte vurderingen. Denne anmodning skal fremsættes skriftligt og præcisere, hvilke supplerende oplysninger der er behov for.

Vurderingsperioden afbrydes i perioden mellem den kompetente myndigheds anmodning om oplysninger og modtagelsen af svar herpå fra den påtænkte erhverver. Afbrydelsen må ikke overstige tyve arbejdsdage. Den kompetente myndighed kan efter eget skøn fremsætte yderligere anmodninger med henblik på at supplere eller præcisere oplysningerne, men dette medfører ikke en afbrydelse af vurderingsperioden.

4.   Den kompetente myndighed kan forlænge afbrydelsen som omhandlet i stk. 3, andet afsnit, i indtil 30 arbejdsdage, hvis den påtænkte erhverver eller sælger er:

| a) | etableret eller omfattet af en lovgivning uden for Unionen |
| --- | --- |

a)

etableret eller omfattet af en lovgivning uden for Unionen

| b) | en fysisk eller juridisk person, som ikke er underlagt tilsyn i medfør af denne forordning eller direktiv 73/239/EØF, Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (29), Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (30) eller direktiv 2002/83/EF, 2003/41/EF, 2004/39/EF, 2005/68/EF, 2006/48/EF, 2009/65/EF eller 2011/61/EU. |
| --- | --- |

b)

en fysisk eller juridisk person, som ikke er underlagt tilsyn i medfør af denne forordning eller direktiv 73/239/EØF, Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (29), Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (30) eller direktiv 2002/83/EF, 2003/41/EF, 2004/39/EF, 2005/68/EF, 2006/48/EF, 2009/65/EF eller 2011/61/EU.

5.   Beslutter den kompetente myndighed efter afslutningen af vurderingen at gøre indsigelse mod den påtænkte erhvervelse, skal den inden for en frist på to arbejdsdage og uden at overskride vurderingsperioden underrette den påtænkte erhverver skriftligt herom og angive begrundelsen for denne beslutning. Med forbehold af den nationale lovgivning kan der på den påtænkte erhververs anmodning offentliggøres en passende begrundelse for denne beslutning. Medlemsstater kan dog tillade, at den kompetente myndighed offentliggør en sådan begrundelse, uden at den påtænkte erhverver har anmodet herom.

6.   Gør den kompetente myndighed ikke i løbet af vurderingsperioden indsigelse mod den påtænkte erhvervelse, anses den for at være godkendt.

7.   Den kompetente myndighed kan fastsætte en maksimumsperiode for afslutningen af den påtænkte erhvervelse og om nødvendigt forlænge denne.

8.   Medlemsstaterne må ikke indføre krav om underretning af de kompetente myndigheder eller de kompetente myndigheders godkendelse vedrørende direkte eller indirekte erhvervelse af stemmerettigheder eller kapitalandele, der er strengere end kravene i denne forordning.

Artikel 30

Vurdering

1.   Ved vurderingen af den i artikel 29, stk. 2, omhandlede underretning og de i artikel 29, stk. 3, omhandlede oplysninger vurderer den kompetente myndighed for at sikre en sund og forsigtig forvaltning af den CCP, hvori der påtænkes en erhvervelse, og under hensyntagen til den påtænkte erhververs sandsynlige indflydelse på CCP'en, den påtænkte erhververs egnethed og den påtænkte erhvervelses finansielle sundhed i forhold til alle de følgende kriterier:

| a) | den påtænkte erhververs omdømme og finansielle soliditet |
| --- | --- |

a)

den påtænkte erhververs omdømme og finansielle soliditet

| b) | omdømmet og erfaringen hos den person, som vil lede CCP'en som følge af den påtænkte erhvervelse |
| --- | --- |

b)

omdømmet og erfaringen hos den person, som vil lede CCP'en som følge af den påtænkte erhvervelse

| c) | hvorvidt CCP'en vil kunne overholde og fortsætte med at overholde bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- |

c)

hvorvidt CCP'en vil kunne overholde og fortsætte med at overholde bestemmelserne i denne forordning

| d) | om der er rimelige grunde til i forbindelse med den påtænkte erhvervelse at formode, at hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, jf. artikel 1 i direktiv 2005/60/EF, forekommer eller forsøges eller er forekommet eller er blevet forsøgt, eller at den påtænkte erhvervelse vil kunne øge risikoen herfor. |
| --- | --- |

d)

om der er rimelige grunde til i forbindelse med den påtænkte erhvervelse at formode, at hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, jf. artikel 1 i direktiv 2005/60/EF, forekommer eller forsøges eller er forekommet eller er blevet forsøgt, eller at den påtænkte erhvervelse vil kunne øge risikoen herfor.

Ved vurderingen af den påtænkte erhververs finansielle soliditet er den kompetente myndighed særlig opmærksom på den type forretninger, der forfølges eller påtænkes forfulgt i den CCP, hvori erhvervelsen påtænkes.

Ved vurderingen af CCP'ens evne til at overholde denne forordning er den kompetente myndighed særlig opmærksom på, om den koncern, som CCP'en kommer til at indgå i, har en struktur, der gør det muligt at gennemføre et effektivt tilsyn og en effektiv udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder samt at fastslå, hvordan ansvaret skal fordeles mellem de kompetente myndigheder.

2.   De kompetente myndigheder må kun gøre indsigelse mod den påtænkte erhvervelse, hvis der er rimelige grunde dertil på baggrund af kriterierne i stk. 1, eller hvis de af den påtænkte erhverver afgivne oplysninger ikke er fyldestgørende.

3.   Medlemsstaterne må hverken pålægge forhåndsbetingelser vedrørende størrelsen af den kapitalandel, der skal erhverves, eller tillade deres kompetente myndigheder at vurdere den påtænkte erhvervelse ud fra markedets økonomiske behov.

4.   Medlemsstaterne offentliggør en liste med de oplysninger, der er nødvendige for at foretage vurderingen, og som skal stilles til rådighed for de kompetente myndigheder på tidspunktet for den underretning, der er omhandlet i artikel 29, stk. 2. Omfanget af de nødvendige oplysninger skal stå i rimeligt forhold til og være afpasset efter karakteren af den påtænkte erhverver og den påtænkte erhvervelse. Medlemsstaterne må ikke forlange oplysninger, som ikke er relevante for en tilsynsmæssig vurdering.

5.   Har den kompetente myndighed modtaget underretning om to eller flere påtænkte erhvervelser eller forøgelser af kvalificerede deltagelser i den samme CCP, skal den uanset artikel 29, stk. 2, 3 og 4, behandle alle de påtænkte erhververe på ikke-diskriminerende vis.

6.   De relevante kompetente myndigheder arbejder i tæt samråd med hinanden om vurderingen, hvis den påtænkte erhverver er en af følgende:

| a) | en anden CCP
  , et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (AIFM), der er godkendt i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

en anden CCP
  , et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (AIFM), der er godkendt i en anden medlemsstat

| b) | en anden CCP's
  moderselskab
  ,
  et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (AIFM), der er godkendt i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

b)

en anden CCP's
  moderselskab
  ,
  et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (AIFM), der er godkendt i en anden medlemsstat

| c) | en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer
  en anden CCP,
  et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (AIFM), der er godkendt i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer
  en anden CCP,
  et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (AIFM), der er godkendt i en anden medlemsstat.

7.   De kompetente myndigheder udveksler hurtigst muligt alle oplysninger, som er væsentlige eller relevante for vurderingen. De kompetente myndigheder udveksler efter anmodning alle relevante oplysninger til hinanden og videregiver på eget initiativ alle væsentlige oplysninger. En beslutning truffet af den kompetente myndighed, der har meddelt godkendelse til den CCP, hvori erhvervelsen påtænkes, skal anføre ethvert synspunkt eller forbehold, som den kompetente myndighed, der er ansvarlig for den påtænkte erhverver, har givet udtryk for.

Artikel 31

Interessekonflikter

1.   CCP'er opretholder og anvender til stadighed effektive og skriftlige organisatoriske og administrative retningslinjer med henblik på at identificere og forvalte potentielle interessekonflikter mellem sig selv, herunder deres ledelse, personale eller enhver anden person, der direkte eller indirekte er forbundet med dem ved et kontrolforhold eller tætte forbindelser, og deres clearingsmedlemmer eller deres kunder eller mellem disse. De opretholder og gennemfører passende tvistbilæggelsesprocedurer til
  at fjerne
  interessekonflikter.

2.   Er de organisatoriske eller administrative retningslinjer, der er indført af en CCP for at håndtere interessekonflikter, ikke tilstrækkelige til med rimelig sikkerhed at kunne sikre, at risikoen for at skade clearingsmedlemmers eller kunders interesser faktisk vil blive undgået, skal CCP'en klart oplyse clearingsmedlemmet om interessekonflikternes generelle karakter og/eller om kilderne til interessekonflikterne, før den påtager sig nye transaktioner fra dette clearingsmedlem. ▐

3.   Er CCP'en et moder- eller datterselskab, skal der i de skriftlige retningslinjer ligeledes tages hensyn til ethvert forhold, som CCP'en er eller burde være bekendt med, og som kan give anledning til en interessekonflikt som følge af andre koncernmedlemmers struktur og forretningsaktiviteter.

4.   De skriftlige retningslinjer, der fastsættes i henhold til stk. 1, skal indeholde følgende:

| a) | hvilke forhold der udgør eller kan give anledning til en interessekonflikt, som medfører en væsentlig risiko for, at en eller flere clearingsmedlemmers eller kunders interesser skades |
| --- | --- |

a)

hvilke forhold der udgør eller kan give anledning til en interessekonflikt, som medfører en væsentlig risiko for, at en eller flere clearingsmedlemmers eller kunders interesser skades

| b) | hvilke procedurer der skal følges, og hvilke foranstaltninger der skal træffes for at håndtere sådanne konflikter. |
| --- | --- |

b)

hvilke procedurer der skal følges, og hvilke foranstaltninger der skal træffes for at håndtere sådanne konflikter.

5.   CCP'er træffer alle rimelige foranstaltninger med henblik på at forebygge misbrug af de oplysninger, de opbevarer i deres systemer, og forhindrer brug af nævnte oplysninger til andre forretningsaktiviteter. Fortrolige oplysninger, som er registreret i en CCP, må ikke anvendes til forretningsmæssige formål af en anden fysisk eller juridisk person, som er moderselskab eller datterselskab i forhold til den pågældende CCP.

Artikel 32

Forretningskontinuitet

1.   CCP'er udarbejder, gennemfører og opretholder en passende forretningskontinuitetsplan og en katastrofeberedskabsplan, som har til formål at beskytte deres funktioner, sikre rettidig genopretning af transaktioner og opfyldelse af deres forpligtelser. Sådanne planer skal som et minimum give mulighed for at genoptage alle transaktioner fra det tidspunkt, hvor de blev afbrudt, for at give den berørte CCP mulighed for at opretholde driftssikkerheden og foretage afvikling på
  de
  planlagte
  datoer
  .

1a.
     
  CCP'er udfærdiger, gennemfører og opretholder en passende procedure, der sikrer rettidig og korrekt afvikling eller overførsel af kundernes aktiver i tilfælde af tilbagetrækning af tilladelsen i medfør af en beslutning i henhold til artikel 16.

2.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes de elementer, som forretningskontinuitetsplanen mindst skal indeholde, og det niveau af serviceydelser, som katastrofeberedskabsplanen mindst skal sikre.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 32a

Straight-through processing

1.
     
  Med henblik på at fremme straight through-processing (STP) i hele transaktionsstrømmen anvender eller tilpasser CCP'erne de relevante internationale kommunikationsprocedurer og -standarder for meddelelsessystemer og referenceoplysninger i deres systemer til de deltagere og markedsinfrastrukturer, de kommunikerer med, og i deres kommunikationsprocedurer med hensyn til de deltagere og markedsinfrastrukturer, de kommunikerer med, med henblik på at fremme effektiv clearing og afvikling på tværs af systemerne.

2.
     
  For at sikre ensartet anvendelse udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder, som præciserer processen med at definere, hvilke internationale kommunikationsprocedurer og -standarder for meddelelsessystemer og referenceoplysninger der skal betragtes som relevante for så vidt angår stk. 1.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

Artikel 33

Outsourcing

1.   CCP'er, der outsourcer operationelle funktioner, serviceydelser eller aktiviteter, har fortsat det fulde ansvar for opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til denne forordning og skal til enhver tid opfylde følgende betingelser:

| a) | outsourcing må ikke medføre overdragelse af deres ansvar |
| --- | --- |

a)

outsourcing må ikke medføre overdragelse af deres ansvar

| b) | der må ikke ske ændringer i forholdet mellem CCP'erne og deres clearingsmedlemmer eller eventuelt deres kunder eller ændringer af de forpligtelser, som CCP'erne har over for deres clearingsmedlemmer eller eventuelt deres kunder |
| --- | --- |

b)

der må ikke ske ændringer i forholdet mellem CCP'erne og deres clearingsmedlemmer eller eventuelt deres kunder eller ændringer af de forpligtelser, som CCP'erne har over for deres clearingsmedlemmer eller eventuelt deres kunder

| c) | der må ikke forekomme væsentlige ændringer af de betingelser, på grundlag af hvilke CCP'en er blevet godkendt |
| --- | --- |

c)

der må ikke forekomme væsentlige ændringer af de betingelser, på grundlag af hvilke CCP'en er blevet godkendt

| d) | outsourcing må ikke forhindre gennemførelsen af tilsyns- og overvågningsfunktioner,
  herunder adgang på stedet til relevante oplysninger hos serviceyderen |
| --- | --- |

d)

outsourcing må ikke forhindre gennemførelsen af tilsyns- og overvågningsfunktioner,
  herunder adgang på stedet til relevante oplysninger hos serviceyderen

| e) | outsourcing må ikke medføre, at CCP'en ikke længere har adgang til de nødvendige systemer og kontrolforanstaltninger til at styre de risici, den er udsat for |
| --- | --- |

e)

outsourcing må ikke medføre, at CCP'en ikke længere har adgang til de nødvendige systemer og kontrolforanstaltninger til at styre de risici, den er udsat for

| ea) | serviceyderen gennemfører krav om forretningskontinuitet, som svarer til de krav, som skulle opfyldes af CCP'en i henhold til dens nationale tilsynsramme |
| --- | --- |

ea)

serviceyderen gennemfører krav om forretningskontinuitet, som svarer til de krav, som skulle opfyldes af CCP'en i henhold til dens nationale tilsynsramme

| f) | CCP'en skal bevare den nødvendige ekspertise
  og de nødvendige ressourcer
  til at vurdere kvaliteten af de serviceydelser, der leveres, og serviceyderens organisatoriske og kapitalmæssige egnethed og til at overvåge de outsourcede funktioner effektivt og styre de risici, der er forbundet med outsourcingen, og den skal løbende overvåge disse funktioner og styre disse risici |
| --- | --- |

f)

CCP'en skal bevare den nødvendige ekspertise
  og de nødvendige ressourcer
  til at vurdere kvaliteten af de serviceydelser, der leveres, og serviceyderens organisatoriske og kapitalmæssige egnethed og til at overvåge de outsourcede funktioner effektivt og styre de risici, der er forbundet med outsourcingen, og den skal løbende overvåge disse funktioner og styre disse risici

| g) | CCP'en har direkte adgang til de relevante oplysninger om de outsourcede funktioner |
| --- | --- |

g)

CCP'en har direkte adgang til de relevante oplysninger om de outsourcede funktioner

| h) | om nødvendigt, og uden at det berører CCP'ens ansvar for overholdelse af kravene i denne forordning, samarbejder
  serviceyderen ▐ med den kompetente myndighed i forbindelse med de outsourcede aktiviteter |
| --- | --- |

h)

om nødvendigt, og uden at det berører CCP'ens ansvar for overholdelse af kravene i denne forordning, samarbejder
  serviceyderen ▐ med den kompetente myndighed i forbindelse med de outsourcede aktiviteter

| i) | serviceyderen beskytter alle fortrolige oplysninger vedrørende CCP'en og dens clearingsmedlemmer og kunder.
  Såfremt serviceyderen er etableret i et tredjeland, er databeskyttelsesniveauet i tredjelandet ækvivalent med det gældende databeskyttelsesniveau i Unionen |
| --- | --- |

i)

serviceyderen beskytter alle fortrolige oplysninger vedrørende CCP'en og dens clearingsmedlemmer og kunder.
  Såfremt serviceyderen er etableret i et tredjeland, er databeskyttelsesniveauet i tredjelandet ækvivalent med det gældende databeskyttelsesniveau i Unionen

| ia) | forretningsudbyderen er i sit eget land underlagt de samme juridiske regler som CCP'en med hensyn til forretningskontinuitet og databeskyttelse |
| --- | --- |

ia)

forretningsudbyderen er i sit eget land underlagt de samme juridiske regler som CCP'en med hensyn til forretningskontinuitet og databeskyttelse

| ib) | aktiviteter forbundet med risikostyring må ikke outsources. |
| --- | --- |

ib)

aktiviteter forbundet med risikostyring må ikke outsources.

2.   Den kompetente myndighed stiller krav om, at CCP'er tydeligt definerer og fordeler deres egne og serviceyderens rettigheder og forpligtelser i en skriftlig aftale.

3.   CCP'er stiller efter anmodning alle nødvendige oplysninger til rådighed for den kompetente myndighed, således at denne er i stand til at vurdere, hvorvidt gennemførelsen af de outsourcede aktiviteter foregår i overensstemmelse med kravene i denne forordning.

Kapitel 2

Bestemmelser om god forretningsskik

Artikel 34

Generelle bestemmelser

1.   CCP'er skal ved levering af serviceydelser til clearingsmedlemmer og, når det er relevant, deres kunder, handle redeligt og professionelt i
  disse clearingsmedlemmers
  og
  kunders
  bedste interesse og sikre sund risikostyring.

2.   CCP'er skal have
  tilgængelige
  , klare
  og fair
  regler for
  hurtig
  behandling af klager.

Artikel 35

Deltagelsesbetingelser

1.   CCP'er opstiller forskellige kategorier af adgangsberettigede clearingsmedlemmer og adgangskriterier. Sådanne kriterier skal være ikke-diskriminerende, gennemsigtige og objektive, således at der garanteres fair og åben adgang til CCP'er, og de skal sikre, at clearingsmedlemmer har tilstrækkelige finansielle ressourcer og tilstrækkelig operationel kapacitet til at opfylde de forpligtelser, som følger af deltagelse i en CCP. Kriterier, der begrænser adgangen, må kun anvendes, hvis formålet er at styre de risici, som en given CCP udsættes for.
  Finansielle institutioner må ikke få begrænset adgangen til at blive clearingsmedlem på en ukonkurrencedygtig eller urimelig måde.

2.   CCP'er sikrer, at kriterierne i stk. 1 til enhver tid er opfyldt, og de skal have rettidig adgang til de oplysninger, som er relevante for vurderingen. CCP'er foretager mindst én gang om året en omfattede undersøgelse af, om clearingsmedlemmerne overholder bestemmelserne i denne artikel.

3.   Clearingsmedlemmer, som clearer transaktioner på kunders vegne, skal have de yderligere finansielle ressourcer og den yderligere operationelle kapacitet, som kræves for at kunne varetage denne aktivitet.
  CCP'ens regler for clearingsmedlemmer skal tillade den at indsamle grundlæggende oplysninger med henblik på at identificere, overvåge og forvalte relevante risikokoncentrationer med forbindelse til levering af serviceydelser til kunder.
  Clearingsmedlemmer underretter efter anmodning CCP'en om de kriterier og aftaler, de indfører med henblik på at give deres kunder adgang til CCP'ens serviceydelser.
  Clearingsmedlemmerne har fortsat ansvaret for opsyn med kunden og forpligtelser. Disse kriterier skal være ikkediskriminerende.

4.   CCP'er skal have objektive og gennemsigtige procedurer for suspension og velordnet udtræden af clearingsmedlemmer, som ikke længere opfylder kriterierne i stk. 1.

5.   CCP'er må kun nægte clearingsmedlemmer, som opfylder kriterierne i stk. 1, adgang, hvis der foreligger en behørig skriftlig begrundelse, som er baseret på en omfattende risikoanalyse.

6.   CCP'er kan pålægge clearingsmedlemmer bestemte yderligere forpligtelser, eksempelvis, men ikke udelukkende, at de skal deltage i auktioner over et misligholdende clearingsmedlems position. Sådanne yderligere forpligtelser skal stå i et rimeligt forhold til den risiko, som clearingsmedlemmet har tilført, og må ikke begrænse deltagelse til kun at omfatte bestemte kategorier af clearingsmedlemmer.

Artikel 36

Gennemsigtighed

1.   CCP'er skal offentliggøre de priser og gebyrer, der er forbundet med
  de serviceydelser, der leveres.
  De skal give oplysning om prisen og gebyrerne for
  hver enkelt serviceydelse
  og
  opgave
  , som leveres eller varetages særskilt, herunder om nedslag og rabatter og betingelserne for at kunne drage fordel af nævnte reduktioner. De skal give clearingsmedlemmer og, hvis det er relevant, deres kunder særskilt adgang til specifikke serviceydelser.

2.   CCP'er skal underrette clearingsmedlemmer og kunder om de
  økonomiske
  risici, der er forbundet med serviceydelserne.

3.   CCP'er
  informerer deres clearingsmedlemmer og den kompetente myndighed om
  de prisoplysninger, der anvendes til at beregne deres daglige eksponering over for clearingsmedlemmerne.

CCP'er offentliggør
  de clearede transaktioners volumen inden for hver klasse af instrumenter,
  som cleares af CCP'erne på et samlet grundlag.

3a.
     
  CCP'er offentliggør de operationelle og tekniske krav, som er forbundet med kommunikationsprotokollerne, herunder indholdet og de meddelelsesformater, de anvender til at kommunikere med tredjemand, herunder de i artikel 5 nævnte.

3b.
     
  CCP'er offentliggør alle overtrædelser begået af clearingsmedlemmer af de i artikel 35, stk. 1 og 2, omhandlede kriterierundtaget i tilfælde af, at den kompetente myndighed, efter høring af ESMA, mener, at en sådan offentliggørelse ville udgøre en trussel mod den finansielle stabilitet eller tilliden til markedet.

Artikel 37

Adskillelse og overførbarhed

1.   CCP'er har fortegnelser og konti, som til enhver tid sætter dem i stand til omgående at identificere og adskille et givet clearingsmedlems aktiver og positioner fra ethvert andet clearingsmedlems aktiver og positioner og fra deres egne aktiver.
  Når en CCP anbringer aktiver og midler hos tredjemand, skal den sikre, at aktiver og midler tilhørende et clearingsmedlem opbevares adskilt fra aktiver og midler tilhørende CCP'en eller andre clearingsmedlemmer og fra aktiver og midler tilhørende denne tredjemand.

2.   ▐ Clearingsmedlemmer ▐ skelner
  på separate konti hos CCP'en
  mellem egne og kunders ▐ positioner ▐.

2a.
     
  Clearingsmedlemmer skelner på separate konti hos CCP'er mellem hver enkelt kundes positioner ("fuld adskillelse"). Kunder skal gennem clearingsmedlemmer have mulighed for at få deres positioner registreret på samlekonti hos CCP'er ved skriftlig anmodning herom.

3.   
  CCP'er og clearingmedlemmer skal offentliggøre beskyttelsesniveauerne og de omkostninger, der er forbundet med de forskellige adskillelsesniveauer, de tilbyder. Detaljer vedrørende de forskellige adskillelsesniveauer skal omfatte en beskrivelse af de lovmæssige nøgleindvirkninger af de respektive adskillelsesniveauer, som tilbydes, herunder oplysninger om de relevante gældende insolvenslove. CCP'erne kræver, at clearingsmedlemmerne underretter deres kunder om disse risici og omkostninger.

3a.
     
  CCP'er skal føre registre, som skal gøre det muligt til enhver tid og uden forsinkelse at identificere de aktiver, der er anført i forhold til hver enkelt konto i henhold til denne artikel.

3b.
     
  CCP'er skal strukturere deres ordninger for at sikre, at - når der er tale om fuldstændig adskillelse - de kan lette overførslen af kunders positioner og sikkerhedsstillelser fra et misligholdende medlem til en eller flere deltagere.

4.   Bilag III, del 2, afsnit 6, i direktiv 2006/48/EF finder anvendelse, hvis
  en kunde har valgt fuldstændig adskillelse.

5.   
  Medlemsstaterne sikrer, at deres insolvenslove indeholder undtagelser, der er tilstrækkelige til at gøre det muligt for CCP'erne at opfylde målsætningerne og kravene i disse bestemmelser.

Udløsningsbegivenhederne omfatter et clearingsmedlems insolvens og tilsvarende begivenheder samt manglende opfyldelse af eksisterende forpligtelser.

For at sikre sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til tekniske standarder præciserer de relevante hændelser.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

Kapitel 3

Tilsynskrav

Artikel 38

Styring af eksponering

CCP'er måler og vurderer så tæt på realtid som muligt deres likviditets- og krediteksponeringer over for de enkelte clearingsmedlemmer og, hvis det er relevant, over for en anden CCP, som de har indgået en interoperabilitetsaftale med.
  CCP'er skal så vidt praktisk muligt identificere, overvåge og forvalte de potentielle risici, der er forbundet med clearingsmedlemmers clearingtransaktioner på vegne af kunderne
  . CCP'er skal have rettidig og ikke-diskriminerende adgang til relevante prisfastsættelseskilder for at kunne måle eksponeringerne korrekt.
  Dette skal ske på et rimeligt omkostningsgrundlag og under overholdelse af internationale ejendomsrettigheder.

Artikel 39

Marginkrav

1.   CCP'er pålægger, call og opkræver marginer for at begrænse deres krediteksponeringer over for clearingsmedlemmer og, hvis det er relevant, CCP'er med interoperabilitetsaftaler.
  Kompetente myndigheder sikrer, at CCP'er overholder minimummarginstandarderne som fastsat i stk. 5. Disse minimumstandarder skal kalibreres i henhold til risikoniveauet og skal jævnligt revideres for at afspejle de aktuelle markedsbetingelser og navnlig som reaktion på nødsituationer, hvis det konkluderes, at dette vil afbøde de systemiske risici.
  Sådanne marginer skal være tilstrækkelige til at dække eventuelle eksponeringer, som CCP'en skønner vil forekomme, indtil de relevante positioner realiseres. De skal være tilstrækkelige til at dække tab, som følger af mindst 99 % af eksponeringsbevægelserne inden for en passende tidshorisont, og de skal sikre, at CCP'en som et minimum dagligt stiller fuld sikkerhed for sine eksponeringer over for alle clearingsmedlemmerne og, hvis det er relevant, CCP'er med interoperabilitetsaftaler.

ESMA kan i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1095/2010 rekalibrere marginkrav i nødsituationer, når dette kan afbøde systemiske risici.

2.   Ved fastsættelse af marginkrav indfører CCP'er modeller og parametre, som tager højde for de clearede produkters risikoprofil og intervallet mellem marginopkrævninger, markedslikviditet og mulige ændringer under transaktionens forløb. Modellerne og parametrene godkendes af den kompetente myndighed og er genstand for en ▐ udtalelse
  i overensstemmelse med
  artikel 15.

3.   CCP'er call og opkræver marginer på intradagsbasis, som et minimum, når forud fastsatte tærskler overskrides.

3a.
     
  CCP'er call og opkræver marginer, som er passende til at dække positionerne som registreret på hver konto i overensstemmelse med artikel 37 vedrørende specifikke finansielle instrumenter. CCP'er må kun beregne marginer i forhold til en portefølje af finansielle instrumenter, hvis prissammenhængen blandt de finansielle instrumenter indeholdt i porteføljen er høj og stabil.

▐

5.   
  Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i samråd med EBA et udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori fastsættes en passende procentsats og tidshorisont, som omhandlet i stk. 1, for de forskellige klasser af finansielle instrumenter
  og betingelserne som angivet i stk. 3a.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 40

Misligholdelsesfond

1.   CCP'er opretholder
  med henblik på at begrænse sine kreditengagementer over for clearingsmedlemmerne yderligere
  en misligholdelsesfond til dækning af tab
  , som overstiger de tab, der skal dækkes af marginkravene i artikel 39
  , som følge af misligholdelse, herunder insolvensprocedurer i forbindelse med et eller flere clearingsmedlemmer.

2.   CCP'er fastsætter minimumsbidraget til misligholdelsesfonden og kriterierne for beregning af de enkelte clearingsmedlemmers bidrag. Bidragene står i et rimeligt forhold til de enkelte clearingsmedlemmers eksponeringer for at sikre, at bidragene til misligholdelsesfonden som et minimum sætter CCP'en i stand til at modstå misligholdelse hos
  de to clearingsmedlemmer
  , som CCP'en har den største eksponering over for ▐.

2a.
     
  CCP'er opstiller scenarier med ekstreme, men plausible markedsvilkår. Scenarierne skal omfatte de perioder, hvor de markeder, som CCP'en leverer serviceydelser til, oplevede de største udsving, samt en række potentielle fremtidige scenarier. De skal tage højde for pludselige salg af finansielle ressourcer og hurtige reduktioner i markedslikviditeten. Størrelsen af misligholdelsesfonden skal omfatte marginer som beregnet i henhold til artikel 39 vedrørende positioner fra hypotetiske scenarier.

I forbindelse med beregningen af krediteksponeringer over for clearingsmedlemmer tager CCP'er hensyn til:

| a) | hvert clearingsmedlems eksponeringer som registreret på hver konto i overensstemmelse med artikel 37, og |
| --- | --- |

a)

hvert clearingsmedlems eksponeringer som registreret på hver konto i overensstemmelse med artikel 37, og

| b) | hvorvidt profitterne fra prioritetspositioner må anvendes til dækning af tab på kundernes positioner. |
| --- | --- |

b)

hvorvidt profitterne fra prioritetspositioner må anvendes til dækning af tab på kundernes positioner.

3.   CCP'er kan oprette mere end en misligholdelsesfond for de forskellige klasser af instrumenter, som cleares.

3a.
     
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i samråd med EBA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder til fastsættelse af detaljerne vedrørende misligholdelsesfonden som omtalt i stk. 1 og 3.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

Artikel 41

Andre risikokontroller

1.   I tillæg til den kapital, der fremsættes krav om i artikel 12, skal CCP'er råde over andre finansielle ressourcer, som er tilstrækkelige til at dække eventuelle tab ud over de tab, der skal dækkes ved hjælp af marginkrav og misligholdelsesfonden. Sådanne ressourcer kan omfatte andre clearingsfonde, som stilles til rådighed af clearingsmedlemmer eller andre parter, tabsdelingsordninger, forsikringsaftaler, CCP'ers egne midler, garantier fra moderselskabet eller lignende foranstaltninger. CCP'er skal have direkte adgang til sådanne midler, som ikke må anvendes til at dække driftstab.

2.   ▐ Misligholdelsesfonden, som er omhandlet i artikel 40, og de andre finansielle midler, som er omhandlet i stk. 1, skal til enhver tid sætte CCP'en i stand til at modstå
  potentielle tab under ekstreme, men plausible markedsvilkår
  .
  CCP'er opstiller scenarier for sådanne ekstreme, men plausible markedsvilkår.

3.   CCP'er skal
  måle deres potentielle likviditetsbehov. CCP'er skal til enhver tid have adgang til passende likviditet til at kunne levere deres serviceydelser og udøve deres aktiviteter. Med det formål skal CCP'er
  sikre de kreditlinjer og lignende ordninger, som er nødvendige til at dække likviditetsbehovet, hvis de finansielle ressourcer, CCP'en har til rådighed, ikke er umiddelbart tilgængelige. De enkelte clearingsmedlemmer eller clearingsmedlemmets moderselskab eller datterselskab må højst stille 25 % af de kreditlinjer, som CCP'en har behov for, til rådighed.

4.   CCP'er kan kræve, at ikke-misligholdende clearingsmedlemmer stiller yderligere midler til rådighed i tilfælde af misligholdelse hos et andet clearingsmedlem. CCP'ers clearingsmedlemmer skal have en begrænset eksponering over for CCP'en.

5.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i samråd med EBA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, hvori specificeres de ekstreme vilkår, som er omhandlet i stk. 2, og som CCP'en skal modstå. ▐

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 42

Default waterfall

1.   CCP'er bruger de marginer, som et misligholdende clearingsmedlem har anvendt, forud for andre finansielle midler til dækning af tab.

2.   Hvis de marginer, som det misligholdende clearingsmedlem har anvendt, ikke er tilstrækkelige til at dække CCP'ens tab, anvender CCP'en det misligholdende medlems bidrag til misligholdelsesfonden til at dække disse tab.

3.   CCP'er anvender kun bidragene til misligholdelsesfonden og andre bidrag fra ikke-misligholdende clearingsmedlemmer, hvis bidragene fra det misligholdende clearingsmedlem og ▐ CCP'ens egne midler, som omhandlet i artikel 41, stk. 1, er udtømt.

4.   CCP'er har ikke ret til at bruge de marginer, som ikke-misligholdende clearingsmedlemmer har anvendt, til dækning af tab, som følger af et andet clearingsmedlems misligholdelse.

Artikel 43

Krav til sikkerhedsstillelse

1.   CCP'er accepterer kun særdeles likvid sikkerhedsstillelse,
  f.eks. likvide midler, guld, statsobligationer og virksomhedsobligationer af høj kvalitet
  , med minimal kredit- og markedsrisiko til dækning af deres
  indledende og løbende
  eksponering over for clearingsmedlemmer.
  CCP'er må acceptere bankgarantier for ikke-finansielle modparter under hensyntagen til sådanne garantier i eksponeringen til en bank, der er et clearingmedlem.
  De anvender passende haircuts i forhold til aktivernes værdi, som afspejler muligheden for, at værdien falder i perioden mellem deres seneste reevaluering og det tidspunkt, hvor de med rimelig kan forventes realiseret. De tager hensyn til den likviditetsrisiko, som følger af en markedsdeltagers misligholdelse, og den koncentrationsrisiko for visse aktiver, som kan føre til fastsættelse af en acceptabel sikkerhedsstillelse og relevante haircuts.
  Disse minimumsstandarder skal kalibreres i henhold til risikoniveauet og jævnligt revideres for at afspejle markedsbetingelserne og navnlig som reaktion på nødsituationer, hvis det konkluderes, at dette vil afbøde de systemiske risici.

2.   CCP'er kan, hvis det er passende og svarer til tilstrækkeligt forsigtig adfærd, acceptere derivatkontraktens underliggende aktiv eller det finansielle instrument, som CCP'ens eksponering har oprindelse i, som sikkerhedsstillelse for at dække marginkravene.

3.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i samråd med ESRB og EBA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af den type sikkerhedsstillelse, som kan anses for at være særdeles likvid, og af de haircuts, der er omhandlet i stk. 1. ▐

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 44

Investeringspolitik

1.   CCP'er investerer kun finansielle midler i særdeles likvide finansielle instrumenter med minimal markeds- og kreditrisiko
  , f.eks. i reserver hos en europæisk centralbank
  . Investeringerne skal kunne realiseres hurtigt med en minimal negativ indvirkning på prisen til følge.

1a.
     
  Den kapital og de overskud og reserver i CCP'er, der ikke investeres i overensstemmelse med stk. 1, medregnes ikke for så vidt angår artikel 12, stk. 2.

2.   Finansielle instrumenter, der anvendes som marginer, deponeres hos operatører af værdipapirafviklingssystemer, som sikrer CCP'er ikke-diskriminerende adgang og fuld beskyttelse af nævnte instrumenter. CCP'er skal, hvis det er nødvendigt, have umiddelbar adgang til de finansielle instrumenter.
  CCP'er træffer omfattende kontrolforanstaltninger i forbindelse med rehypothecation (dobbelt pantsætning) af clearingsmedlemmers sikkerhedsstillelse, der kontrolleres af ESMA.

3.   CCP'er investerer ikke deres kapital eller beløb, som har oprindelse i de krav, der er omhandlet i artikel 39, 40 og 41, i egne værdipapirer eller i moder- eller datterselskabets værdipapirer.

4.   CCP'er tager hensyn til den samlede risikoeksponering over for individuelle låntagere, når der træffes beslutning om at investere, og sikrer, at den samlede risikoeksponering over for enhver individuel låntager forbliver inden for rimelige koncentrationsgrænser.

5.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA i samråd med EBA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af de særdeles likvide finansielle instrumenter, som er omhandlet i stk. 1, og af de koncentrationsgrænser, som er omhandlet i stk. 4. ▐

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 45

Misligholdelsesprocedurer

1.   CCP'er råder over
  detaljerede
  procedurer, som finder anvendelse, hvis et clearingsmedlem ikke opfylder kravene i artikel 35 inden for den tidsfrist og i overensstemmelse med de procedurer, som CCP'en har fastsat. CCP'er fastsætter
  i detaljer
  de procedurer, som skal følges, hvis et clearingsmedlems insolvens ikke konstateres af CCP'en.
  Disse procedurer revideres årligt.

2.   CCP'er træffer omgående foranstaltninger med henblik på at begrænse tab og likviditetspres, som følger af misligholdelser, og sikrer, at close out af clearingsmedlemmers positioner ikke griber forstyrrende ind i deres transaktioner eller udsætter ikke-misligholdende clearingsmedlemmer for tab, som de ikke kunne forudse eller kontrollere.

3.   CCP'en underretter omgående den kompetente myndighed. Nævnte kompetente myndighed underretter omgående den myndighed, som er ansvarlig for at føre tilsyn med det misligholdende clearingsmedlem, hvis CCP'en ikke anser clearingsmedlemmet for at være i stand til at opfylde fremtidige forpligtelser, og hvis CCP'en har til hensigt at anmelde misligholdelsen.

4.   CCP'er sikrer, at deres misligholdelsesprocedurer kan håndhæves. De træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at de har retlige beføjelser til at realisere det misligholdende clearingsmedlems egne positioner og overføre eller realisere det misligholdende clearingsmedlems kundepositioner.

Artikel 46

Revision af modeller, stress-testning og back-testning

1.   CCP'er reviderer regelmæssigt de modeller og parametre, de har indført med henblik på at beregne marginkrav, bidrag til misligholdelsesfonde, krav til sikkerhedsstillelse og andre risikokontrolmekanismer. De udsætter hyppigt modellerne for strenge stress-tester for at vurdere deres modstandsdygtighed under ekstreme, men plausible markedsvilkår og foretager back-tester for at vurdere den anvendte metodologis pålidelighed. CCP'erne underretter den kompetente myndighed om testresultaterne og indhenter godkendelse, inden modellerne og parametrene ændres.

2.   CCP'er tester regelmæssigt nøgleaspekterne ved deres misligholdelsesprocedurer og træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at alle clearingsmedlemmer forstår dem og har indført passende foranstaltninger med henblik på at håndtere misligholdelse.

2a.
     
  ESMA oplyser ESA'erne om resultaterne af de i stk. 1 omhandlede stress-tester, for at sætte dem i stand til at vurdere finansielle virksomheders eksponering over for misligholdelse af en CCP.

3.   CCP'er offentliggør centrale oplysninger om deres risikostyringsmodel og de forudsætninger, de er lagt til grund for de stress-tester, der er omhandlet i stk. 1,
  samt resultaterne af stress-testene, undtagen i tilfælde hvor den kompetente myndighed, efter høring af ESMA, finder, at en sådan offentliggørelse ville udgør en trussel mod den finansielle stabilitet.

4.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel, udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af:

| a) | den type tester, der skal foretages i forbindelse med de forskellige klasser af finansielle instrumenter og porteføljer |
| --- | --- |

a)

den type tester, der skal foretages i forbindelse med de forskellige klasser af finansielle instrumenter og porteføljer

| b) | clearingsmedlemmernes eller andre parters deltagelse i testene |
| --- | --- |

b)

clearingsmedlemmernes eller andre parters deltagelse i testene

| c) | testenes hyppighed |
| --- | --- |

c)

testenes hyppighed

| d) | testenes tidshorisont |
| --- | --- |

d)

testenes tidshorisont

| e) | de centrale oplysninger, der er omhandlet i stk. 3. |
| --- | --- |

e)

de centrale oplysninger, der er omhandlet i stk. 3.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

Artikel 47

Afvikling

1.   CCP'er anvender, hvis det er
  praktisk
  muligt, centralbankpenge til at afvikle transaktioner. Hvis de ikke
  anvender
  centralbankpenge, træffes der foranstaltninger med henblik på en nøje afgrænsning af
  kontantafregningsrisici
  .

2.   CCP'er oplyser tydeligt om deres forpligtelser med hensyn til levering af finansielle instrumenter, herunder om de er forpligtet til at foretage eller modtage levering af et finansielt instrument, eller om de dækker deltageres tab i forbindelse med leveringsprocessen.

3.   Er CCP'er forpligtet til at foretage eller modtage levering af finansielle instrumenter, fjerner de hovedrisikoen ved i det omfang, det er muligt, at anvende princippet om levering mod betaling. ▐

Artikel 48

Interoperabilitetsaftaler

1.   CCP'er kan indgå en interoperabilitetsaftale med en anden CCP, hvis kravene i artikel 49 og 50 er opfyldt.

1a.
     
  For ikke at eksponere CCP'er for yderligere risici skal interoperabilitetsaftaler i forbindelse med denne forordning være begrænset til værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18), litra a) og b), og nr. 19), i direktiv 2004/39/EF. ESMA forelægger senest den 30. september 2014 Kommissionen en rapport, hvoraf det skal fremgå, om det er hensigtsmæssigt at udvide anvendelsesområdet til andre finansielle instrumenter.

2.   Indgår CCP'er en interoperabilitetsaftale med en anden CCP med henblik på at levere serviceydelser til et bestemt handelssystem, skal CCP'en have ikke-diskriminerende adgang til de data, den har brug for til at varetage sine funktioner fra nævnte bestemte handelssystem og til det relevante afregningssystem.

3.   Muligheden for at indgå en interoperabilitetsaftale eller for at få adgang til et data feed- eller et afviklingssystem, som omhandlet i stk. 1 og 2, begrænses kun, direkte eller indirekte, med henblik på at kontrollere eventuelle risici, som følger af nævnte aftale eller adgang.

Artikel 48a

CCP'ers adgang til handelsfeeds

1.
     
  CCP'er har ret til ikke-diskriminerende adgang til data feed fra ethvert givent handelssystem og adgang til ethvert relevant clearingssystem, som er nødvendigt for udførelsen af deres opgaver.

2.
     
  Med henblik på de i artikel 68 omhandlede rapporter til Kommissionen og Europa-Parlamentet overvåger ESMA adgangen til CCP'er og konsekvenserne af bestemte praksisser for konkurrenceevnen, herunder anvendelsen af eksklusive licensaftaler.

Artikel 49

Risikostyring

1.   CCP'er, som indgår en interoperabilitetsaftale, skal:

| a) | indføre passende politikker, procedurer og systemer med henblik på effektivt at identificere, overvåge og styre de yderligere risici, som følger af aftalen, således at de kan opfylde deres forpligtelser rettidigt |
| --- | --- |

a)

indføre passende politikker, procedurer og systemer med henblik på effektivt at identificere, overvåge og styre de yderligere risici, som følger af aftalen, således at de kan opfylde deres forpligtelser rettidigt

| b) | nå til enighed om deres respektive rettigheder og forpligtelser, herunder om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på deres forhold |
| --- | --- |

b)

nå til enighed om deres respektive rettigheder og forpligtelser, herunder om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på deres forhold

| c) | identificere, overvåge og effektivt styre kredit- og likviditetsrisici, således at misligholdelse hos en CCP's clearingsmedlem ikke påvirker en interoperabel CCP |
| --- | --- |

c)

identificere, overvåge og effektivt styre kredit- og likviditetsrisici, således at misligholdelse hos en CCP's clearingsmedlem ikke påvirker en interoperabel CCP

| d) | identificere, overvåge og tage højde for eventuelle indbyrdes afhængighedsforhold eller korrelationer som følge af en interoperabilitetsaftale, som kan påvirke kredit- og likviditetsrisici i forbindelse med koncentrationer af clearingsmedlemmer og finansielle ressourcer samlet i puljer. |
| --- | --- |

d)

identificere, overvåge og tage højde for eventuelle indbyrdes afhængighedsforhold eller korrelationer som følge af en interoperabilitetsaftale, som kan påvirke kredit- og likviditetsrisici i forbindelse med koncentrationer af clearingsmedlemmer og finansielle ressourcer samlet i puljer.

Med henblik på litra b) anvender CCP'er de samme bestemmelser om tidspunktet for, hvornår overførselsordrer er indgået i deres respektive systemer, og tidspunktet for, hvornår de ikke kan tilbagekaldes, som omhandlet i direktiv 98/26/EF, hvis det er relevant.

Med henblik på litra c) indeholder aftalen en beskrivelse af, hvordan konsekvenserne af misligholdelse skal styres, i det tilfælde en af de CCP'er, der er indgået en interoperabilitetsaftale med, gør sig skyldig i misligholdelse.

Med henblik på litra d) træffer CCP'er omfattende kontrolforanstaltninger i forbindelse med rehypothecation (dobbelt pantsætning) af clearingsmedlemmers sikkerhedsstillelse i henhold til aftalen, forudsat at de kompetente myndigheder tillader det. Aftalen indeholder en beskrivelse af, hvordan der er taget højde for disse risici under hensyntagen til tilstrækkelig dækning og behovet for at begrænse afsmitning.

2.   Er der en forskel på de risikostyringsmodeller, som CCP'er bruger til at dække deres eksponering over for deres clearingsmedlemmer og deres gensidige eksponeringer, skal CCP'erne identificere disse forskelle, vurdere eventuelle risici som følge heraf og træffe foranstaltninger, herunder sikre yderligere finansielle ressourcer, som begrænser deres betydning for interoperabilitetsaftalen og deres potentielle konsekvenser med hensyn til afsmitningsrisici, samt sikre, at disse forskelle ikke påvirker de enkelte CCP'ers evne til at styre følgerne af et clearingsmedlems misligholdelse.

Artikel 49a

Tilvejebringelse af marginer mellem CCP'er

1.
     
  CCP'er skal adskille sikkerhedsstillelse modtaget af CCP'er, som de har indgået en interoperabilitetsaftale med.

2.
     
  Sikkerhedsstillelse modtaget i form af kontanter skal holdes på adskilte konti.

3.
     
  Sikkerhedsstillelse modtaget i form af finansielle instrumenter skal holdes på adskilte konti hos operatører af værdipapirafviklingssystemer meddelt i direktiv 98/26/EF.

4.
     
  Sikkerhedsstillelse adskilt i henhold til stk. 1, 2 og 3 skal kun være til rådighed for den modtagende CCP i tilfælde af misligholdelse hos den CCP, der stillede sikkerheden inden for rammerne af en interoperabilitetsaftale.

5.
     
  I tilfælde af misligholdelse hos den CCP, der modtog sikkerhedsstillelsen inden for rammerne af en interoperabilitetsaftale, skal sikkerhedsstillelsen adskilt i henhold til stk. 1 og 2 straks returneres til den CCP, der stillede den.

Artikel 50

Godkendelse af interoperabilitetsaftale

1.   En interoperabilitetsaftale skal forhåndsgodkendes af de involverede CCP'ers kompetente myndigheder. Proceduren i artikel 13 finder anvendelse.

2.   De kompetente myndigheder godkender kun interoperabilitetsaftalen, hvis
  de involverede CCP'er er godkendte til clearing i henhold til proceduren i artikel 13 og løbende har udfyldt deres rolle i forbindelse med clearing af derivatkontrakterne dækket af godkendelsen i overensstemmelse med tilsynskravene i mindst tre år,
  kravene i artikel 49 er opfyldt og de tekniske betingelser for clearingstransaktioner i henhold til aftalen er egnede til at sikre de finansielle markeders gnidningsløse og ordnede funktion og aftalen ikke hindrer et effektivt tilsyn.

3.   Anser en kompetent myndighed ikke kravene i stk. 2 for at være opfyldt, fremlægger den en skriftlig gennemgang af sine risikoovervejelser for de andre kompetente myndigheder og de involverede CCP'er. Myndigheden underretter også ESMA, som afgiver udtalelse om, hvorvidt risikoovervejelserne kan lægges til grund for at nægte at godkende en interoperabilitetsaftale. ESMA's udtalelse gøres tilgængelig for alle de involverede CCP'er. Adskiller ESMA's vurdering sig fra den relevante kompetente myndigheds vurdering, tager myndigheden sin stilling op til fornyet overvejelse under hensyntagen til ESMA's udtalelse.

4.   Senest den 30. juni 2012 udarbejder ESMA retningslinjer eller henstillinger med henblik på at fastlægge konsekvente og effektive vurderinger af interoperabilitetsaftaler i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 8 i
  forordning (EU) nr. 1095/2010
  .

Afsnit VI

Registrering og overvågning af transaktionsregistre

Kapitel 1

Betingelser og procedurer for registrering af transaktionsregistre

Artikel 51

Registrering af transaktionsregistre

1.   Transaktionsregistre skal med henblik på artikel 6 registreres hos ESMA.

2.   For at kunne blive registreret i henhold til denne artikel skal transaktionsregisteret være en juridisk person, der er etableret i Unionen, og det skal opfylde kravene i afsnit VII.

3.   Registreringen af et transaktionsregister gælder for hele Unionens territoriale område.

4.   Registrerede transaktionsregistre skal til enhver tid overholde betingelserne for den første registrering. Transaktionsregistre skal omgående underrette ESMA om eventuelle væsentlige ændringer af betingelserne for registrering.

Artikel 52

Ansøgning om registrering

1.   Transaktionsregistre indgiver en ansøgning om registrering til ESMA.

2.   Senest 10 arbejdsdage efter modtagelsen af ansøgningen vurderer ESMA, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig.

Hvis ansøgningen ikke er fuldstændig, fastsætter ESMA en frist, inden for hvilken transaktionsregistret skal stille supplerende oplysninger til rådighed.

Når ESMA har vurderet, at ansøgningen er fuldstændig, underretter ESMA transaktionsregistret herom.

3.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel, udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af den ansøgning til ESMA om registrering, der er omhandlet i stk. 1.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 19]

▐

4.   For at sikre ensartet anvendelse af stk. 1
  udarbejder ESMA udkast til tekniske gennemførelsesstandarder
  , som foreskriver formatet af ansøgningen til ESMA om registrering. ▐

ESMA
  forelægger
  udkast til disse
  forskriftsmæssige tekniske
  standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10 til 14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▐

Artikel 53

Behandling af ansøgningen

1.   ESMA skal senest 40 arbejdsdage efter underretningen i henhold til artikel 52, stk. 2, tredje afsnit, behandle ansøgningen om registrering på grundlag af transaktionsregistrets opfyldelse af kravene i artikel 64 til 67 og vedtage en fuldt begrundet afgørelse om meddelelse eller nægtelse af registrering.

2.   Den afgørelse, som ESMA har truffet i henhold til stk. 1, får virkning 5 arbejdsdage efter dens vedtagelse.

Artikel 54

Underretning om afgørelser

1.   Hvis ESMA vedtager en afgørelse om at registrere, nægte at registrere eller trække en registrering tilbage, underretter ESMA transaktionsregistret herom i løbet af fem arbejdsdage med en fuldstændig begrundelse for afgørelsen.

2.   ESMA underretter Kommissionen om alle afgørelser, der træffes i henhold til stk. 1.

3.   ESMA offentliggør på sit websted en liste over alle transaktionsregistre, der er registreret i henhold til denne forordning. Denne liste ajourføres senest fem arbejdsdage efter vedtagelse af en afgørelse i henhold til stk. 1.

Artikel 55

Bøder

1.   ▐ ESMA kan ▐ ved en afgørelse pålægge et transaktionsregister en bøde, hvis transaktionsregistret forsætligt eller uagtsomt har gjort sig skyldig i overtrædelse af artikel 63, stk. 1, artikel 64, 65 og 66 samt artikel 67, stk. 1 og 2.

2.   De bøder, der er omhandlet i stk. 1, skal have forebyggende virkning og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsens art og alvor, overtrædelsens varighed og det berørte transaktionsregisters økonomiske formåen. ▐

3.   Hvis transaktionsregistret direkte eller indirekte har haft en målelig fortjeneste på grund af overtrædelsen, skal bøden mindst svare til den pågældende økonomiske fortjeneste, jf. dog stk. 2.

4.   
  For at sikre en ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder vedrørende:

| a) | detaljerede kriterier for fastsættelse af bødens størrelse |
| --- | --- |

a)

detaljerede kriterier for fastsættelse af bødens størrelse

| b) | procedurerne for undersøgelser, tilknyttede foranstaltninger og rapportering samt procedureregler for beslutningstagning, herunder bestemmelser om retten til forsvar, aktindsigt, advokatbistand, fortrolighed og midlertidige bestemmelser samt fastsættelse og opkrævning af bøder. |
| --- | --- |

b)

procedurerne for undersøgelser, tilknyttede foranstaltninger og rapportering samt procedureregler for beslutningstagning, herunder bestemmelser om retten til forsvar, aktindsigt, advokatbistand, fortrolighed og midlertidige bestemmelser samt fastsættelse og opkrævning af bøder.

▐

ESMA
  forelægger disse
  udkast til ▐ forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10 til 14 i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 6]

▐

Artikel 56

Tvangsbøder

1.   
  ESMA's tilsynsråd træffer afgørelse om idømmelse af
  tvangsbøder med henblik på at tvinge ▐:

| a) | et transaktionsregister til at
  bringe en overtrædelse til ophør |
| --- | --- |

a)

et transaktionsregister til at
  bringe en overtrædelse til ophør

| b) | personer, der er involveret i transaktionsregistre eller tilknyttede tredjeparter til efter anmodning
  at give fuldstændige ▐ oplysninger ▐ |
| --- | --- |

b)

personer, der er involveret i transaktionsregistre eller tilknyttede tredjeparter til efter anmodning
  at give fuldstændige ▐ oplysninger ▐

| c) | personer, der er involveret i transaktionsregistre eller tilknyttede tredjeparter til at
  underkaste sig en undersøgelse og navnlig at udlevere fuldstændige registre, data, procedurer eller eventuelt andet ønsket materiale og til at supplere og korrigere andre oplysninger, der er udleveret i forbindelse med en undersøgelse ▐ |
| --- | --- |

c)

personer, der er involveret i transaktionsregistre eller tilknyttede tredjeparter til at
  underkaste sig en undersøgelse og navnlig at udlevere fuldstændige registre, data, procedurer eller eventuelt andet ønsket materiale og til at supplere og korrigere andre oplysninger, der er udleveret i forbindelse med en undersøgelse ▐

| d) | personer, der er involveret i transaktionsregistre eller tilknyttede tredjeparter til at
  underkaste sig en kontrolundersøgelse på stedet. ▐ |
| --- | --- |

d)

personer, der er involveret i transaktionsregistre eller tilknyttede tredjeparter til at
  underkaste sig en kontrolundersøgelse på stedet. ▐

2.   Tvangsbøderne skal være effektive og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed. Tvangsbøderne pålægges pr. dags forsinkelse. ▐

2a.
     
  En tvangsbøde skal uanset stk. 2 udgøre 3 % af den gennemsnitlige daglige omsætning i det foregående regnskabsår. Den beregnes fra den dato, der er anført i afgørelsen om at pålægge den.

2b.
     
  En tvangsbøde pålægges i maksimalt seks måneder efter meddelelsen af ESMA's afgørelse. Efter denne periode på seks måneder skal ESMA tage stilling til foranstaltningerne.

Artikel 57

Høring af de berørte personer

1.   Før
  ESMA
  træffer en afgørelse om en bøde eller tvangsbøde i henhold til artikel 55 og 56, giver den de berørte personer lejlighed til at blive hørt om de forhold, Kommissionen har gjort indsigelse imod.

ESMA
  lægger kun de klagepunkter til grund for sine afgørelser, som de berørte parter har haft lejlighed til at udtale sig om.

2.   De berørte personers ret til forsvar skal sikres fuldt ud i procedureforløbet.

Nævnte personer har ret til indsigt i
  ESMA'
  s sagsakter med forbehold af andre personers berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. Retten til aktindsigt omfatter ikke fortrolige oplysninger eller interne dokumenter fra
  ESMA
  . [Ændring 8]

Artikel 58

Fælles bestemmelser om bøder og tvangsbøder

1.   
  ESMA
  offentliggør alle de bøder og tvangsbøder, der er pålagt i henhold til artikel 55 og 56.

2.   Bøder og tvangsbøder, der er pålagt i henhold til artikel 55 og 56, er af administrativ karakter.

2a.
     
  Hvis ESMA træffer afgørelse om ikke at opkræve bøder eller tvangsbøder, underretter den Kommissionen, medlemsstatens kompetente myndigheder, Europa-Parlamentet og Rådet og redegør for grundene til denne afgørelse. [Ændring 9/rev.

Artikel 59

Prøvelse ved Domstolen

Den Europæiske Unions Domstol har fuld prøvelsesret med hensyn til klager over afgørelser, hvorved
  ESMA
  fastsætter en bøde eller pålægger en tvangsbøde. Domstolen kan ophæve, nedsætte eller forhøje den pågældende bøde eller tvangsbøde. [Ændring 10]

Artikel 60

Tilbagetrækning af registrering

1.   ESMA trækker registreringen af et transaktionsregister tilbage under følgende omstændigheder:

| a) | transaktionsregistret giver udtrykkeligt afkald på registreringen eller har ikke leveret serviceydelser i de seks forudgående måneder |
| --- | --- |

a)

transaktionsregistret giver udtrykkeligt afkald på registreringen eller har ikke leveret serviceydelser i de seks forudgående måneder

| b) | transaktionsregistret har opnået registrering på grundlag af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis |
| --- | --- |

b)

transaktionsregistret har opnået registrering på grundlag af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis

| c) | transaktionsregistret opfylder ikke længere de betingelser, der skulle opfyldes for at opnå registrering |
| --- | --- |

c)

transaktionsregistret opfylder ikke længere de betingelser, der skulle opfyldes for at opnå registrering

| d) | transaktionsregistret har gjort sig skyldig i alvorlige eller gentagne overtrædelser af denne forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

d)

transaktionsregistret har gjort sig skyldig i alvorlige eller gentagne overtrædelser af denne forordnings bestemmelser.

2.   Den kompetente myndighed i en medlemsstat, hvor transaktionsregistret leverer serviceydelser og varetager aktiviteter, som finder, at en af betingelserne i stk. 1 er opfyldt, kan anmode ESMA om at undersøge, om betingelserne for tilbagetrækning af registreringen er opfyldt. Hvis ESMA beslutter sig for ikke at trække registreringen af det berørte transaktionsregister tilbage, skal ESMA give en fuldstændig begrundelse herfor.

2a.
     
  ESMA tager alle nødvendige skridt til sikring af en velordnet substitution af det transaktionsregister, hvis registrering er blevet trukket tilbage, herunder overførsel af data til andre transaktionsregistre og omdirigering af indberetningsstrømmene til andre transaktionsregistre.

Artikel 61

Overvågning af transaktionsregistre

1.   ESMA overvåger anvendelsen af artikel 64 til 67.

2.   For at kunne varetage de opgaver, som er omhandlet i artikel 51 til 60 samt i artikel 62 og 63, tillægges ESMA beføjelse til:

| a) | at få adgang til ethvert dokument i enhver form og modtage eller tage en kopi deraf |
| --- | --- |

a)

at få adgang til ethvert dokument i enhver form og modtage eller tage en kopi deraf

| b) | at kræve oplysninger af enhver person og om nødvendigt indkalde og høre en person for at indhente oplysninger |
| --- | --- |

b)

at kræve oplysninger af enhver person og om nødvendigt indkalde og høre en person for at indhente oplysninger

| c) | gennemføre varslede eller uvarslede kontrolundersøgelser på stedet |
| --- | --- |

c)

gennemføre varslede eller uvarslede kontrolundersøgelser på stedet

| d) | at kræve oplysninger om telefonsamtaler og datatrafik. |
| --- | --- |

d)

at kræve oplysninger om telefonsamtaler og datatrafik.

Kapitel 2

Forbindelser med tredjelande

Artikel 62

Internationale aftaler

Kommissionen fremsætter, hvis det er hensigtsmæssigt, forslag til Rådet om forhandling af internationale aftaler med et eller flere tredjelande om gensidig adgang til og udveksling af oplysninger om OTC-derivatkontrakter i transaktionsregistre, der er etableret i tredjelande, hvis nævnte oplysninger er relevante for kompetente myndigheders varetagelse af opgaver i henhold til denne forordning.

Artikel 63

Ækvivalens og anerkendelse

1.   Transaktionsregistre, der er etableret i et tredjeland, må kun levere serviceydelser til enheder, der er etableret i Unionen, og varetage aktiviteter for dem med henblik på artikel 6, hvis ESMA har anerkendt transaktionsregistret
  med en selvstændig filial i Unionen
  .

2.   ESMA anerkender
  kun
  et transaktionsregister i et tredjeland, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | transaktionsregistret er godkendt og underlagt effektiv overvågning i nævnte tredjeland |
| --- | --- |

a)

transaktionsregistret er godkendt og underlagt effektiv overvågning i nævnte tredjeland

| b) | Kommissionen har truffet afgørelse i overensstemmelse med stk. 3 |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har truffet afgørelse i overensstemmelse med stk. 3

| c) | Unionen har indgået en international aftale med nævnte tredjeland, som omhandlet i artikel 62 |
| --- | --- |

c)

Unionen har indgået en international aftale med nævnte tredjeland, som omhandlet i artikel 62

| d) | der er indgået samarbejdsaftaler i henhold til stk. 4 for at sikre, at Unionens myndigheder til enhver tid har umiddelbar adgang til alle nødvendige oplysninger |
| --- | --- |

d)

der er indgået samarbejdsaftaler i henhold til stk. 4 for at sikre, at Unionens myndigheder til enhver tid har umiddelbar adgang til alle nødvendige oplysninger

| da) | tredjelandet er omfattet af en afgørelse fra Kommissionen om, at standarderne for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme opfylder kravene fra Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge og svarer til kravene i direktiv 2005/60/EF |
| --- | --- |

da)

tredjelandet er omfattet af en afgørelse fra Kommissionen om, at standarderne for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme opfylder kravene fra Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge og svarer til kravene i direktiv 2005/60/EF

| db) | tredjelandet har indgået en aftale med den godkendte CCP's hjemland, som fuldt ud overholder standarderne i artikel 26 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue, og som sikrer en effektiv udveksling af oplysninger i skattespørgsmål, herunder multilaterale beskatningsaftaler, hvis sådanne foreligger |
| --- | --- |

db)

tredjelandet har indgået en aftale med den godkendte CCP's hjemland, som fuldt ud overholder standarderne i artikel 26 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue, og som sikrer en effektiv udveksling af oplysninger i skattespørgsmål, herunder multilaterale beskatningsaftaler, hvis sådanne foreligger

| dc) | de relevante myndigheder i det tredjeland, der har indgået en international aftale med Unionen, jf. artikel 62, accepterer at holde transaktionsregistret og Unionens myndigheder skadesløse, hvad angår enhver udgift i forbindelse med retstvister vedrørende de oplysninger, transaktionsregistret har fremlagt |
| --- | --- |

dc)

de relevante myndigheder i det tredjeland, der har indgået en international aftale med Unionen, jf. artikel 62, accepterer at holde transaktionsregistret og Unionens myndigheder skadesløse, hvad angår enhver udgift i forbindelse med retstvister vedrørende de oplysninger, transaktionsregistret har fremlagt

| dd) | tredjelandet anvender betingelser gensidig adgang for EU-baserede CCP'er, og der er gennemført en gensidig anerkendelsesordning i det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

dd)

tredjelandet anvender betingelser gensidig adgang for EU-baserede CCP'er, og der er gennemført en gensidig anerkendelsesordning i det pågældende tredjeland.

3.   Kommissionen
  tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med
  artikel -68
  om hvorvidt et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer sikrer, at transaktionsregistre, der er godkendt i det pågældende tredjeland, opfylder retligt bindende krav, som er ækvivalente med kravene i denne forordning, og at disse transaktionsregistre til enhver tid er underlagt effektivt tilsyn og håndhævelse i det pågældende tredjeland.

4.   ESMA etablerer samarbejdsaftaler med de relevante kompetente myndigheder i tredjelande, hvis retlige og tilsynsmæssige rammer er blevet anset for at være ækvivalente med denne forordning i henhold til stk. 3. Sådanne aftaler sikrer, at Unionens myndigheder til enhver tid har umiddelbar adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige, for at de kan varetage deres opgaver
  og for den direkte adgang til transaktionsregistre i tredjelandes jurisdiktioner
  . Aftalerne præciserer som et minimum:

| a) | en mekanisme til udveksling af oplysninger mellem ESMA, enhver anden myndighed i Unionen med ansvar for at varetage opgaver i henhold til denne forordning, de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande
  og tredjelandes transaktionsregistre; denne mekanisme omfatter ESMA's kontrolbesøg på stedet af tredjelandes transaktionsregistre |
| --- | --- |

a)

en mekanisme til udveksling af oplysninger mellem ESMA, enhver anden myndighed i Unionen med ansvar for at varetage opgaver i henhold til denne forordning, de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande
  og tredjelandes transaktionsregistre; denne mekanisme omfatter ESMA's kontrolbesøg på stedet af tredjelandes transaktionsregistre

| b) | procedurerne for samordningen af tilsynsaktiviteterne. |
| --- | --- |

b)

procedurerne for samordningen af tilsynsaktiviteterne.

Afsnit VII

Krav til transaktionsregistre

Artikel 64

Generelle krav

1.   Transaktionsregistre skal have solide forvaltningsordninger, som omfatter en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemsigtig og konsekvent ansvarsfordeling og passende interne kontrolmekanismer, herunder forsvarlige administrations- og regnskabsprocedurer, som forhindrer
  enhver
  videregivelse af fortrolige oplysninger.

2.   Transaktionsregistre skal opstille sådanne regler og procedurer, som er nødvendige til sikring af, at registret, herunder dets ledere og ansatte, overholder denne forordnings bestemmelser.

3.   Transaktionsregistre skal opretholde og anvende en sådan organisatorisk struktur, som er nødvendig til at sikre kontinuitet og regelmæssighed i transaktionsregistrets serviceydelser og aktiviteter. Det anvender med henblik herpå hensigtsmæssige og forholdsmæssigt afpassede systemer, ressourcer og procedurer.

4.   Transaktionsregistrets øverste ledelse og bestyrelsesmedlemmer skal have et tilstrækkeligt godt omdømme og tilstrækkelige erfaringer til at sikre en sund og forsigtig ledelse af transaktionsregistret.

5.   Transaktionsregistre skal stille objektive, ikke-diskriminerende og offentligt tilgængelige krav med hensyn til adgang og deltagelse. Adgangsbegrænsning må kun anvendes, hvis formålet er at styre de risici, som transaktionsregistrets data udsættes for.

6.   Transaktionsregistre skal offentliggøre de priser og gebyrer, der er forbundet med serviceydelserne. De skal give oplysning om prisen og gebyrerne for enkeltstående serviceydelser og opgaver, som leveres eller varetages særskilt, herunder om nedslag og rabatter og betingelserne for at kunne drage fordel af nævnte reduktioner. De skal give indberettende enheder særskilt adgang til specifikke serviceydelser. Transaktionsregistres priser og gebyrer
  må ikke
  være
  højere end transaktionsregistrets afholdte omkostninger
  .

Artikel 65

Operationel pålidelighed

1.   Transaktionsregistre skal identificere kilderne til operationelle risici og reducere dem ved at udvikle passende systemer, kontroller og procedurer. Sådanne systemer skal være pålidelige og sikre og skal have tilstrækkelig kapacitet til at behandle de modtagne oplysninger.

2.   Transaktionsregistre skal udarbejde, gennemføre og opretholde en passende forretningskontinuitetsplan og en katastrofeberedskabsplan, som har til formål at beskytte registrets funktioner og sikre rettidig genopretning af transaktioner og opfyldelse af transaktionsregistrets forpligtelser. En sådan plan skal som et minimum indebære, at der oprettes backup-faciliteter.

Artikel 66

Beskyttelse og registrering

1.   Transaktionsregistre skal sikre fortrolig behandling og beskyttelse af de oplysninger, der modtages i henhold til artikel 6, samt oplysningernes integritet.
  Ingen oplysninger må gøres til genstand for kommerciel anvendelse, uden at der er indhentet samtykke fra begge modparter i derivativkontrakten.

2.   Transaktionsregistre skal omgående registrere de oplysninger, der modtages i henhold til artikel 6, og skal opbevare dem i mindst 10 år efter de relevante kontrakters udløb. De skal anvende rettidige og effektive registeringsprocedurer med henblik på at dokumentere ændringer af de registrerede oplysninger.

3.   Transaktionsregistre skal beregne positionerne pr. derivatklasse og pr. indberettende enhed på grundlag af de detaljerede oplysninger om derivatkontrakterne, der indberettes i overensstemmelse med artikel 6.

4.   Transaktionsregistre skal til enhver tid give kontraktparterne adgang til oplysningerne om nævnte kontrakt og mulighed for at korrigere dem.

5.   Transaktionsregistre skal træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at forebygge misbrug af de oplysninger, de opbevarer i deres systemer, og skal forhindre brug af nævnte oplysninger til andre forretningsaktiviteter.

Fortrolige oplysninger, som er registreret i et transaktionsregister, må ikke anvendes til forretningsmæssige formål af en anden fysisk eller juridisk person, som er moderselskab eller datterselskab i forhold til transaktionsregistret.

Artikel 67

Gennemsigtighed og datatilgængelighed

1.   Transaktionsregistre skal
  regelmæssigt og på en let tilgængelig måde
  offentliggøre de samlede positioner pr. derivatklasse for de indberettede kontrakter
  , idet der i forbindelse med sådanne indberetninger skal anvendes internationale åbne sektorstandarder i det omfang, det er muligt
  .

Transaktionsregistrene skal sikre, at alle kompetente myndigheder får direkte adgang til de oplysninger vedrørende derivatkontrakter, de har behov for til opfyldelse af deres opgaver.

2.   Transaktionsregistre skal gøre de nødvendige oplysninger tilgængelige for følgende
  enheder, for så vidt som adgangen til sådanne oplysninger er strengt nødvendig, for at disse enheder kan opfylde deres respektive forpligtelser og mandater
  :

| a) | ESMA |
| --- | --- |

a)

ESMA

| aa) | ESRB |
| --- | --- |

aa)

ESRB

| b) | de kompetente myndigheder, som fører tilsyn med de virksomheder, der er underlagt indberetningskravet i artikel 6 |
| --- | --- |

b)

de kompetente myndigheder, som fører tilsyn med de virksomheder, der er underlagt indberetningskravet i artikel 6

| c) | den kompetente myndighed, som fører tilsyn med CCP'er, der har adgang til transaktionsregistret |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed, som fører tilsyn med CCP'er, der har adgang til transaktionsregistret

| ca) | den kompetente myndighed, som fører tilsyn med handelssystemerne for de indberettede kontrakter |
| --- | --- |

ca)

den kompetente myndighed, som fører tilsyn med handelssystemerne for de indberettede kontrakter

| d) | de relevante centralbanker i ESCB. |
| --- | --- |

d)

de relevante centralbanker i ESCB.

| da) | offentligheden i en samlet form hver uge i et forståeligt format, så ikke-deltagere kan få behørig oplysning om konkrete tal for mængde, positioner, priser og værdi samt tendenser, risici og anden relevant information, som øger gennemsigtigheden på markederne for OTC-derivater. |
| --- | --- |

da)

offentligheden i en samlet form hver uge i et forståeligt format, så ikke-deltagere kan få behørig oplysning om konkrete tal for mængde, positioner, priser og værdi samt tendenser, risici og anden relevant information, som øger gennemsigtigheden på markederne for OTC-derivater.

ESMA tillægges beføjelse til at fastsætte og revidere kriterierne for offentliggørelsen og afgøre, om en sådan offentliggørelse bedst foretages af de relevante nationale eller EU-myndigheder.

3.   ESMA skal dele de oplysninger med andre relevante
  kompetente
  myndigheder, som er nødvendige for varetagelse af deres opgaver.

4.   
  For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, som indeholder en nærmere beskrivelse af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2
  såvel som de nødvendige operationelle standarder for at samle og sammenligne data på tværs af registre, når det er nødvendigt for de i stk. 2 omhandlede myndigheder at have adgang til disse oplysninger
  .
  Disse udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder skal sikre, at de oplysninger, som offentliggøres i henhold til stk. 1, ikke gør det muligt at identificere en part i en kontrakt.

ESMA
  forelægger
  udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder
  for
  Kommissionen ▐ senest 30. juni 2012.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

  [Ændring 19]

▐

Artikel 67a

For at sikre, at transaktionsregistrene kan løse deres opgave, skal de organiseres passende, så de kan give ESMA og relevante kompetente myndigheder direkte og øjeblikkelig adgang til detaljer i derivatkontrakter som omhandlet i artikel 6.

Afsnit VIII

Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser

Artikel -68

Delegerede retsakter

1.
     
  Beføjelser til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  BBeføjelsen i artikel 23 og 63 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.

3.
     
  Inden Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, bestræber den sig på at rådføre sig med ESMA.

4.
     
  Den i artikel 23 og 63 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen om tilbagetagelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

5.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 23 eller 63, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 68

Rapporter og revision

1.   Senest den 31. december 2013 tager Kommissionen de i afsnit III omhandlede institutionelle ordninger og tilsynsordninger, op til revision, med særlig fokus på ESMA's rolle og ansvar, og aflægger rapport herom. Kommissionen fremsender rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag.

Senest den samme dag foretager Kommissionen, i samarbejde med ESMA og de relevante sektormyndigheder, en vurdering af den systemiske betydning af ikke-finansielle virksomheders transaktioner med OTC-derivater.

2.   ESMA aflægger rapport til Kommissionen om anvendelsen af clearingsforpligtelsen i afsnit II og om
  eventuelle fremtidige bestemmelser om interoperabilitetsaftaler
  .

Rapporterne fremsendes til Kommissionen senest den 30. september 2014.

3.   Kommissionen udfærdiger, i samarbejde med medlemsstaterne og ESMA og efter anmodning om ESCB's vurdering, en årsrapport, som indeholder en vurdering af eventuelle systemiske risici og omkostninger i forbindelse med interoperabilitetsaftaler.

Rapporten indeholder som et minimum en beskrivelse af aftalernes antal og kompleksitet og en vurdering af, om risikostyringssystemerne og -modellerne er fyldestgørende. Kommissionen fremsender rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag.

ESCB udarbejder Kommissionen en vurdering af eventuelle systemiske risici og omkostninger i forbindelse med interoperabilitetsaftaler.

3a.
     
  Senest ... (31) udarbejder Kommissionen i samarbejde med ESMA den første rapport om specifikke forhold vedrørende gennemførelsen af denne forordning.

I samarbejde med ESMA vurderer Kommissionen navnlig udviklingen i CCP'ernes politikker for krav til sikkerhedsstillelse og sikkerhedskrav og deres tilpasning til deres brugeres specifikke aktiviteter og risikoprofiler.

Artikel 68a

ESMA modtager passende yderligere midler for effektivt at udføre de forskriftsmæssige og tilsynsmæssige opgaver, som er fastsat i denne forordning.

Artikel 69

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF (32).
  Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (33).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i
  forordning (EU) nr. 182/2011
  jf. dennes artikel 8.

▐

Artikel 70

Ændring af direktiv 98/26/EF

I artikel 9, stk. 1, i direktiv 98/26/EF indsættes følgende afsnit:

"Har en systemoperatør stillet sikkerhed for en anden systemoperatør i forbindelse med et interoperabelt system, berøres den sikkerhedsstillende systemoperatørs ret til nævnte sikkerhed ikke af en insolvensbehandling mod den sikkerhedsmodtagende systemoperatør."

Artikel 70a

Artikel 70a

ESMA's vedligeholdelse af websted

ESMA's vedligeholdelse af websted

1.
     
  ESMA skal vedligeholde et websted, som giver følgende oplysninger:

1.

ESMA skal vedligeholde et websted, som giver følgende oplysninger:

| a) | clearingskvalificerede kontrakter i henhold til artikel 4 |
| --- | --- |

a)

a)

clearingskvalificerede kontrakter i henhold til artikel 4

clearingskvalificerede kontrakter i henhold til artikel 4

| b) | sanktioner, der er blevet pålagt på grund af overtrædelser af forpligtelserne i artikel 3-8 |
| --- | --- |

b)

b)

sanktioner, der er blevet pålagt på grund af overtrædelser af forpligtelserne i artikel 3-8

sanktioner, der er blevet pålagt på grund af overtrædelser af forpligtelserne i artikel 3-8

| c) | CCP'er, der er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen, og som er en juridisk person etableret i EU, samt hvilke serviceydelser eller aktiviteter de er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen |
| --- | --- |

c)

c)

CCP'er, der er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen, og som er en juridisk person etableret i EU, samt hvilke serviceydelser eller aktiviteter de er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen

CCP'er, der er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen, og som er en juridisk person etableret i EU, samt hvilke serviceydelser eller aktiviteter de er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen

| d) | sanktioner, der er blevet pålagt på grund af overtrædelser af afsnit IV og IV |
| --- | --- |

d)

d)

sanktioner, der er blevet pålagt på grund af overtrædelser af afsnit IV og IV

sanktioner, der er blevet pålagt på grund af overtrædelser af afsnit IV og IV

| e) | CCP'er, der er etableret i et tredjeland, som er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen, samt hvilke serviceydelser eller aktiviteter de er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen |
| --- | --- |

e)

e)

CCP'er, der er etableret i et tredjeland, som er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen, samt hvilke serviceydelser eller aktiviteter de er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen

CCP'er, der er etableret i et tredjeland, som er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen, samt hvilke serviceydelser eller aktiviteter de er godkendt til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af godkendelsen

| f) | transaktionsregistre, der er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen |
| --- | --- |

f)

f)

transaktionsregistre, der er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen

transaktionsregistre, der er godkendt til at tilbyde serviceydelser eller aktiviteter i Unionen

| g) | sanktioner og bøder, der er pålagt i overensstemmelse med artikel 55 og 56 |
| --- | --- |

g)

g)

sanktioner og bøder, der er pålagt i overensstemmelse med artikel 55 og 56

sanktioner og bøder, der er pålagt i overensstemmelse med artikel 55 og 56

| h) | det offentlige register, der er omhandlet i artikel 4b. |
| --- | --- |

h)

h)

det offentlige register, der er omhandlet i artikel 4b.

det offentlige register, der er omhandlet i artikel 4b.

2.
     
  For så vidt angår stk. 1, litra b), c) og d), skal medlemsstaternes kompetente myndigheder vedligeholde websteder, hvortil der linkes fra ESMA's websted.

2.

For så vidt angår stk. 1, litra b), c) og d), skal medlemsstaternes kompetente myndigheder vedligeholde websteder, hvortil der linkes fra ESMA's websted.

3.
     
  Alle websteder, der er omhandlet i denne artikel, skal være offentligt tilgængelige og opdateres jævnligt, og oplysningerne skal fremstå i et tydeligt format.

3.

Alle websteder, der er omhandlet i denne artikel, skal være offentligt tilgængelige og opdateres jævnligt, og oplysningerne skal fremstå i et tydeligt format.

Artikel 71

Artikel 71

Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser

1.   CCP'er, som i de medlemsstater, hvor de er etableret, er godkendt til at levere serviceydelser, inden denne forordnings ikrafttræden,
  eller en CCP fra et tredjeland, der i henhold til de nationale bestemmelser i en medlemsstat, er godkendt til at levere serviceydelser i den pågældende medlemsstat
  søger om godkendelse
  i overensstemmelse med artikel 10 eller anerkendelse i overensstemmelse med artikel 23
  med henblik på denne forordnings anvendelse senest ... (34).

eller en CCP fra et tredjeland, der i henhold til de nationale bestemmelser i en medlemsstat, er godkendt til at levere serviceydelser i den pågældende medlemsstat

i overensstemmelse med artikel 10 eller anerkendelse i overensstemmelse med artikel 23

34

1a.
     
  Et transaktionsregister, som i den medlemsstat, hvor det er etableret, blev godkendt eller registreret til at indsamle og vedligeholde registre over derivater inden denne forordnings ikrafttræden, eller et transaktionsregister etableret i et tredjeland, der blev godkendt til at indsamle og vedligeholde registre over derivater i en medlemsstat i henhold til dennes nationale lovgivning inden denne forordnings ikrafttrædelse, søger om henholdsvis registrering i henhold til artikel 51 eller anerkendelse i henhold til artikel 63 senest ... (35).

1a.

Et transaktionsregister, som i den medlemsstat, hvor det er etableret, blev godkendt eller registreret til at indsamle og vedligeholde registre over derivater inden denne forordnings ikrafttræden, eller et transaktionsregister etableret i et tredjeland, der blev godkendt til at indsamle og vedligeholde registre over derivater i en medlemsstat i henhold til dennes nationale lovgivning inden denne forordnings ikrafttrædelse, søger om henholdsvis registrering i henhold til artikel 51 eller anerkendelse i henhold til artikel 63 senest ... (35

2.   Derivatkontrakter indgået forud for denne forordnings ikrafttrædelse indberettes til et transaktionsregister for denne særlige type kontrakter senest 120 dage efter datoen for ESMA's registrering af det pågældende transaktionsregister.

2a.
     
  Derivatkontrakter, som objektivt kan måles at reducere risici direkte knyttet til en pensionsordnings finansielle solvens i henhold til direktiv 2003/41/EF eller en ordning, hvor lovgivningen i medlemsstaten anerkender ordningen til pensionsopsparing, skal være fritaget fra clearingsforpligtelsen i artikel 3 i en periode på tre år efter denne forordnings ikrafttræden, såfremt likvid sikkerhedsstillelse ville føre til en urimelig byrde for investor på grund af kravene om konvertering af aktiver. Hvis det fremgår af rapporten i artikel 68, at denne urimelige byrde for disse modparter stadig er uforholdsmæssig, bemyndiges Kommissionen til at udvide denne undtagelse for at sikre en løsning på de udestående spørgsmål.

2a.

Derivatkontrakter, som objektivt kan måles at reducere risici direkte knyttet til en pensionsordnings finansielle solvens i henhold til direktiv 2003/41/EF eller en ordning, hvor lovgivningen i medlemsstaten anerkender ordningen til pensionsopsparing, skal være fritaget fra clearingsforpligtelsen i artikel 3 i en periode på tre år efter denne forordnings ikrafttræden, såfremt likvid sikkerhedsstillelse ville føre til en urimelig byrde for investor på grund af kravene om konvertering af aktiver. Hvis det fremgår af rapporten i artikel 68, at denne urimelige byrde for disse modparter stadig er uforholdsmæssig, bemyndiges Kommissionen til at udvide denne undtagelse for at sikre en løsning på de udestående spørgsmål.

Denne undtagelse påvirker ikke indberetningspligten i henhold til artikel 6 eller forpligtelserne med hensyn til risikoafbødende teknikker i henhold til artikel 8, stk. 1b.

Denne undtagelse påvirker ikke indberetningspligten i henhold til artikel 6 eller forpligtelserne med hensyn til risikoafbødende teknikker i henhold til artikel 8, stk. 1b.

2b.
     
  Modparternes forpligtelser som omhandlet i artikel 3, 6 og 8 træder i kraft seks måneder efter offentliggørelsen af de forskriftsmæssige tekniske standarder og gennemførelsesmæssige tekniske standarder samt de retningslinjer, der er blevet udarbejdet af ESMA og vedtaget af Kommissionen.

2b.

Modparternes forpligtelser som omhandlet i artikel 3, 6 og 8 træder i kraft seks måneder efter offentliggørelsen af de forskriftsmæssige tekniske standarder og gennemførelsesmæssige tekniske standarder samt de retningslinjer, der er blevet udarbejdet af ESMA og vedtaget af Kommissionen.

Artikel 71a

Artikel 71a

ESMA's personale og ressourcer

ESMA's personale og ressourcer

Senest den 15. september 2011 foretager ESMA et skøn over personale- og ressourcebehovene i forbindelse med udøvelsen af dens beføjelser og varetagelsen af dens opgaver i henhold til denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport.

Senest den 15. september 2011 foretager ESMA et skøn over personale- og ressourcebehovene i forbindelse med udøvelsen af dens beføjelser og varetagelsen af dens opgaver i henhold til denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport.

Artikel 72

Artikel 72

Ikrafttræden

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 44.

1

(2)  EUT C 57 af 23.2.2011, s. 1

2

(3)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

3

(4)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48.

4

(5)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

5

(6)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  

  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

7

EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

(8)  

  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

8

EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

(9)  

  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1

9

EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1

(10)  

  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201.

10

EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201.

(11)  EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3.

11

(12)  EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1.

12

(13)  EUT L 323 af 9.12.2005, s. 1.

13

(14)  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

14

(15)  

  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1.

15

EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1.

(16)  

  EUT L 235 af 23.9.2003, s. 10.

16

EUT L 235 af 23.9.2003, s. 10.

(17)  EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45.

17

(18)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/code/code_en.pdf

18

(19)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

19

(20)  

  EUT L 55 af 28.2.11, s. 13.

20

EUT L 55 af 28.2.11, s. 13.

(21)  

  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

21

EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

(22)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1.

22

(23)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

23

(24)

24

| + | Nummer, dato og EUT-reference til forordningen i KOM(2010)0726. |
| --- | --- |

+

Nummer, dato og EUT-reference til forordningen i KOM(2010)0726.

(25)  EUT L ...

25

(26)

26

| ++ | Nummer på forordningen i KOM(2010)0726. |
| --- | --- |

++

Nummer på forordningen i KOM(2010)0726.

(27)  EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45.

27

(28)  

  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

28

EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

(29)  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3.

29

(30)  EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1.

30

(31)

31

| + | Tre år efter denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

+

Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(32)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45.

32

(33)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

33

EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(34)

34

| + | To år
  efter denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

+

To år
  efter denne forordnings ikrafttræden.

To år

(35)

35

| ++ | Et år efter denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

++

Et år efter denne forordnings ikrafttræden.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/296 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/296

---

Tirsdag den 5. juli 2011Supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat ***I

P7_TA(2011)0311

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF og 2006/48/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat (KOM(2010)0433 - C7-0203/2010 - 2010/0232(COD))

2013/C 33 E/35

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0433), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0433),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0203/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0203/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 28. januar 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 28. januar 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0097/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Parlamentets erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Parlamentets erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager den erklæring fra Rådet og den erklæring fra Kommissionen, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager den erklæring fra Rådet og den erklæring fra Kommissionen, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 62 af 26.2.2011, s. 1.

---

Tirsdag den 5. juli 2011P7_TC1-COD(2010)0232

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF for så vidt angår det supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/89/EU).

---

Tirsdag den 5. juli 2011BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet

Der er særlige omstændigheder inden for finansielle tjenesteydelser og det europæiske tilsynssystem, der gør sammenligningstabeller afgørende.

Der gøres herved opmærksom på, at aftalen indgået mellem Europa-Parlamentet og Rådet under trilogen den 1. juni 2011 vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF om supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat ikke foregriber resultatet af de interinstitutionelle forhandlinger om sammenligningstabeller.

Erklæring fra Rådet

Der gøres herved opmærksom på, at aftalen indgået i denne specifikke sag mellem Europa-Parlamentet og Rådet under trilogen den 1. juni 2011 vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/78/EF, 2002/87/EF, 2006/48/EF og 2009/138/EF om supplerende tilsyn med finansielle enheder i et finansielt konglomerat pga. sagens særlige karakter hverken foregriber Rådets holdning eller resultatet af de interinstitutionelle forhandlinger om sammenligningstabeller.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen glæder sig over resultatet af forhandlingerne om denne sag.

Kommissionen gør opmærksom på sit tilsagn om at sikre, at medlemsstaterne opstiller sammenligningstabeller, der sammenholder deres vedtagne gennemførelsesforanstaltninger med EU-direktivet, og fremsender dem til Kommissionen inden for rammerne af gennemførelsen af EU-lovgivning i national ret, til gavn for borgerne, bedre lovgivning og øget juridisk gennemsigtighed samt for at understøtte undersøgelsen af de nationale bestemmelsers overensstemmelse med EU-bestemmelserne.

Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet at finde en hensigtsmæssig løsning på dette horisontale institutionelle spørgsmål.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/298 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/298

---

Tirsdag den 5. juli 2011Short selling og visse aspekter af credit default swaps ***I

P7_TA(2011)0312

Europa-Parlamentets ændringer af 5. juli 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (KOM(2010)0482 - C7-0264/2010 - 2010/0251(COD)) (1)

2013/C 33 E/36

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1]

PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (2)

til Kommissionens forslag

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0055/2011).

(2)  Politiske ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

---

Tirsdag den 5. juli 2011EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om short selling og visse aspekter af credit default swaps

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkastet til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2), og

efter den almindelige lovgivningsprocedure og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Da finanskrisen var på sit højeste i september 2008, traf myndigheder i flere medlemsstater og i USA ekstraordinære foranstaltninger for at begrænse eller forbyde short selling for visse eller alle værdipapirer. Dette skete på grund af bekymringer om, at short selling i en tid med manglende finansiel stabilitet kunne forværre faldet i aktiekurserne, især i finansielle institutioner, på en måde, der i sidste ende kunne true deres overlevelsesmuligheder og skabe systemiske risici. Medlemsstaterne traf forskellige foranstaltninger, fordi Unionen ikke har en specifik lovgivningsmæssig ramme for behandling af spørgsmål vedrørende short selling. |
| --- | --- |

(1)

Da finanskrisen var på sit højeste i september 2008, traf myndigheder i flere medlemsstater og i USA ekstraordinære foranstaltninger for at begrænse eller forbyde short selling for visse eller alle værdipapirer. Dette skete på grund af bekymringer om, at short selling i en tid med manglende finansiel stabilitet kunne forværre faldet i aktiekurserne, især i finansielle institutioner, på en måde, der i sidste ende kunne true deres overlevelsesmuligheder og skabe systemiske risici. Medlemsstaterne traf forskellige foranstaltninger, fordi Unionen ikke har en specifik lovgivningsmæssig ramme for behandling af spørgsmål vedrørende short selling.

| (2) | For at sikre det indre markeds funktionsmåde og for at forbedre betingelserne for dets funktion, især de finansielle markeder, samt for at sikre forbruger- og investorbeskyttelse på højt niveau er det derfor hensigtsmæssigt at etablere en fælles ramme med hensyn til krav og beføjelser vedrørende short selling og credit default swaps og at sikre større koordinering og overensstemmelse mellem medlemsstater, når der skal træffes foranstaltninger i en ekstraordinær situation. Det er nødvendigt at harmonisere rammen for short selling og visse aspekter af credit default swaps for at forebygge, at der opstår hindringer for det indre marked, da det er sandsynligt, at medlemsstaterne fortsat vil træffe forskellige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre det indre markeds funktionsmåde og for at forbedre betingelserne for dets funktion, især de finansielle markeder, samt for at sikre forbruger- og investorbeskyttelse på højt niveau er det derfor hensigtsmæssigt at etablere en fælles ramme med hensyn til krav og beføjelser vedrørende short selling og credit default swaps og at sikre større koordinering og overensstemmelse mellem medlemsstater, når der skal træffes foranstaltninger i en ekstraordinær situation. Det er nødvendigt at harmonisere rammen for short selling og visse aspekter af credit default swaps for at forebygge, at der opstår hindringer for det indre marked, da det er sandsynligt, at medlemsstaterne fortsat vil træffe forskellige foranstaltninger.

| (3) | Det er relevant og nødvendigt, at reglerne får form af en forordning, eftersom nogle regler pålægger private parter direkte pligt til at meddele og offentliggøre korte nettopositioner for visse instrumenter og med hensyn til udækket short selling. En forordning er også nødvendig for at give den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA), der er oprettet ved Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 (3), beføjelser til at koordinere foranstaltninger, som træffes af kompetente myndigheder, eller til selv at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Det er relevant og nødvendigt, at reglerne får form af en forordning, eftersom nogle regler pålægger private parter direkte pligt til at meddele og offentliggøre korte nettopositioner for visse instrumenter og med hensyn til udækket short selling. En forordning er også nødvendig for at give den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA), der er oprettet ved Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 (3), beføjelser til at koordinere foranstaltninger, som træffes af kompetente myndigheder, eller til selv at træffe foranstaltninger.

| (4) | For at bringe den nuværende fragmenterede situation til ende, hvor nogle medlemsstater har truffet forskellige foranstaltninger, og for at begrænse muligheden for, at forskellige foranstaltninger træffes af kompetente myndigheder, er det vigtigt på en harmoniseret måde at gøre noget ved de potentielle risici, der opstår som følge af short selling og credit default swaps. De krav, der indføres, skal gøre noget ved de identificerede risici
  ved at tage hensyn til forskelle i medlemsstaterne og kravenes potentielle økonomiske konsekvenser og
  uden unødigt at forringe de fordele, som short selling har for kvaliteten og effektiviteten på markederne
  ved at øge markedslikviditeten (fordi den, der foretager short selling, sælger værdipapirer for senere at genkøbe disse værdipapirer for at dække salget) og gør det muligt for investorer at handle, når de mener, at et værdipapir er overvurderet, hvilket bevirker, at short selling derfor fører til en mere effektiv prissætning af værdipapirer. |
| --- | --- |

(4)

For at bringe den nuværende fragmenterede situation til ende, hvor nogle medlemsstater har truffet forskellige foranstaltninger, og for at begrænse muligheden for, at forskellige foranstaltninger træffes af kompetente myndigheder, er det vigtigt på en harmoniseret måde at gøre noget ved de potentielle risici, der opstår som følge af short selling og credit default swaps. De krav, der indføres, skal gøre noget ved de identificerede risici
  ved at tage hensyn til forskelle i medlemsstaterne og kravenes potentielle økonomiske konsekvenser og
  uden unødigt at forringe de fordele, som short selling har for kvaliteten og effektiviteten på markederne
  ved at øge markedslikviditeten (fordi den, der foretager short selling, sælger værdipapirer for senere at genkøbe disse værdipapirer for at dække salget) og gør det muligt for investorer at handle, når de mener, at et værdipapir er overvurderet, hvilket bevirker, at short selling derfor fører til en mere effektiv prissætning af værdipapirer.

| (4a) | Råvaremarkeder og navnlig landbrugsmarkeder er ikke omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Eftersom visse af de risici, der opregnes i denne forordning, også er til stede på disse markeder og endvidere i Kommissionens meddelelse om imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer, bør Kommissionen senest den 1. januar 2012 aflægge beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om de bestående risici på disse markeder under hensyntagen til deres specifikke træk og bør fremsætte eventuelle hensigtsmæssige forslag. Råvarer med relevans for energisektoren bør behandles i Kommissionens forslag til en forordning om integritet og gennemsigtighed på energimarkederne (KOM(2010)0726). |
| --- | --- |

(4a)

Råvaremarkeder og navnlig landbrugsmarkeder er ikke omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Eftersom visse af de risici, der opregnes i denne forordning, også er til stede på disse markeder og endvidere i Kommissionens meddelelse om imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer, bør Kommissionen senest den 1. januar 2012 aflægge beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om de bestående risici på disse markeder under hensyntagen til deres specifikke træk og bør fremsætte eventuelle hensigtsmæssige forslag. Råvarer med relevans for energisektoren bør behandles i Kommissionens forslag til en forordning om integritet og gennemsigtighed på energimarkederne (KOM(2010)0726).

| (5) | Forordningens anvendelsesområde skal være så bredt som muligt for at give en præventiv ramme til brug ved ekstraordinære forhold. Rammen skal dække alle finansielle instrumenter, men skal samtidig sikre en forholdsmæssig afpasset reaktion på de risici, som short selling af forskellige instrumenter kan udgøre. Det er derfor kun i ekstraordinære situationer, at kompetente myndigheder og ESMA skal have mulighed for at træffe foranstaltninger vedrørende alle typer finansielle instrumenter og gå videre end de permanente foranstaltninger, der kun gælder for bestemte typer instrumenter, hvor der er klart identificerede risici, som sådanne foranstaltninger skal håndtere. |
| --- | --- |

(5)

Forordningens anvendelsesområde skal være så bredt som muligt for at give en præventiv ramme til brug ved ekstraordinære forhold. Rammen skal dække alle finansielle instrumenter, men skal samtidig sikre en forholdsmæssig afpasset reaktion på de risici, som short selling af forskellige instrumenter kan udgøre. Det er derfor kun i ekstraordinære situationer, at kompetente myndigheder og ESMA skal have mulighed for at træffe foranstaltninger vedrørende alle typer finansielle instrumenter og gå videre end de permanente foranstaltninger, der kun gælder for bestemte typer instrumenter, hvor der er klart identificerede risici, som sådanne foranstaltninger skal håndtere.

| (6) | Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i specifikke finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau.
  Over
  en
  vis
  tærskel bør meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici eller udgøre misbrug. Ved en højere tærskel skal positionerne
  også
  fremlægges offentligt til markedet
  i anonym form
  for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående short selling-positioner i aktier. |
| --- | --- |

(6)

Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i specifikke finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau.
  Over
  en
  vis
  tærskel bør meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici eller udgøre misbrug. Ved en højere tærskel skal positionerne
  også
  fremlægges offentligt til markedet
  i anonym form
  for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående short selling-positioner i aktier.

| (7) | Meddelelse til tilsynsmyndighederne om betydelige korte nettopositioner relateret til statsobligationer er vigtig information, som kan støtte tilsynsmyndighedernes overvågning af, hvorvidt sådanne positioner faktisk skaber systemiske risici eller anvendes til misbrug. Der bør derfor være regler om underretning af tilsynsmyndigheder med hensyn til betydelige korte nettopositioner relateret til statsobligationer i Unionen. Et sådant krav skal kun omfatte direkte meddelelse til tilsynsmyndighederne uden offentliggørelse, da offentliggørelse af oplysninger til markedet om sådanne instrumenter kan have en negativ virkning på markedet for statsobligationer, hvor likviditeten allerede er nedsat. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Meddelelse til tilsynsmyndighederne om betydelige korte nettopositioner relateret til statsobligationer er vigtig information, som kan støtte tilsynsmyndighedernes overvågning af, hvorvidt sådanne positioner faktisk skaber systemiske risici eller anvendes til misbrug. Der bør derfor være regler om underretning af tilsynsmyndigheder med hensyn til betydelige korte nettopositioner relateret til statsobligationer i Unionen. Et sådant krav skal kun omfatte direkte meddelelse til tilsynsmyndighederne uden offentliggørelse, da offentliggørelse af oplysninger til markedet om sådanne instrumenter kan have en negativ virkning på markedet for statsobligationer, hvor likviditeten allerede er nedsat. ▐

| (8) | Meddelelseskravene for statsobligationer skal gælde for obligationer udstedt af Unionen og medlemsstaterne, herunder ministerier, departementer, centralbanker, organer eller mellemled, der udsteder obligationer på deres vegne, men ikke regionale myndigheder eller halvoffentlige organisationer, der udsteder obligationer. |
| --- | --- |

(8)

Meddelelseskravene for statsobligationer skal gælde for obligationer udstedt af Unionen og medlemsstaterne, herunder ministerier, departementer, centralbanker, organer eller mellemled, der udsteder obligationer på deres vegne, men ikke regionale myndigheder eller halvoffentlige organisationer, der udsteder obligationer.

| (9) | For at sikre et omfattende og effektivt gennemsigtighedskrav er det vigtigt ikke kun at inkludere korte positioner, der opstår på grund af handel med aktier eller statsobligationer i handelssystemer, men også korte positioner, der opstår på grund af handel uden for disse systemer og økonomiske korte nettopositioner, der opstår ved brug af derivater
  som optioner, futures, indeksrelaterede instrumenter, differencekontrakter og spread betting i forbindelse med aktier eller statsobligationer
  . |
| --- | --- |

(9)

For at sikre et omfattende og effektivt gennemsigtighedskrav er det vigtigt ikke kun at inkludere korte positioner, der opstår på grund af handel med aktier eller statsobligationer i handelssystemer, men også korte positioner, der opstår på grund af handel uden for disse systemer og økonomiske korte nettopositioner, der opstår ved brug af derivater
  som optioner, futures, indeksrelaterede instrumenter, differencekontrakter og spread betting i forbindelse med aktier eller statsobligationer
  .

| (10) | For at være nyttig for tilsynsmyndigheder og markedet skal en eventuel gennemsigtighedsordning give fuldstændig og præcis information om en fysisk eller juridisk persons positioner. Især skal den information, der gives til tilsynsmyndigheden eller markedet, tage højde for både korte og lange positioner, så den giver værdifulde oplysninger om den fysiske eller juridiske persons korte nettoposition i aktier, statsobligationer og credit default swaps. |
| --- | --- |

(10)

For at være nyttig for tilsynsmyndigheder og markedet skal en eventuel gennemsigtighedsordning give fuldstændig og præcis information om en fysisk eller juridisk persons positioner. Især skal den information, der gives til tilsynsmyndigheden eller markedet, tage højde for både korte og lange positioner, så den giver værdifulde oplysninger om den fysiske eller juridiske persons korte nettoposition i aktier, statsobligationer og credit default swaps.

| (11) | Beregningen af en kort eller lang position skal tage højde for eventuelle økonomiske interesser, som den fysiske eller juridiske person har i forhold til den af selskabet udstedte aktiekapital eller de af medlemsstaten eller Unionen udstedte statsobligationer. Især skal der tages højde for sådanne interesser, der er opnået direkte eller indirekte gennem brug af derivater som optioner, futures, differencekontrakter og spread betting i forbindelse med aktier eller statsobligationer
  og indekser, valutakurve og børshandlede midler
  . Ved positioner i forbindelse med statsobligationer skal der også tages højde for credit default swaps, der er relateret til udstedere af statsobligationer. |
| --- | --- |

(11)

Beregningen af en kort eller lang position skal tage højde for eventuelle økonomiske interesser, som den fysiske eller juridiske person har i forhold til den af selskabet udstedte aktiekapital eller de af medlemsstaten eller Unionen udstedte statsobligationer. Især skal der tages højde for sådanne interesser, der er opnået direkte eller indirekte gennem brug af derivater som optioner, futures, differencekontrakter og spread betting i forbindelse med aktier eller statsobligationer
  og indekser, valutakurve og børshandlede midler
  . Ved positioner i forbindelse med statsobligationer skal der også tages højde for credit default swaps, der er relateret til udstedere af statsobligationer.

| (12) | Foruden gennemsigtighedsordningen for
  indberetning
  af korte nettopositioner i aktier bør der indføres et krav om mærkning af salgsordrer, der gennemføres ▐ som
  short selling, der ved dagens afslutning registreres som sådan
  , for at opnå supplerende oplysninger om omfanget af short selling af aktier, som finder sted ▐. Oplysninger om
  short selling-transaktioner
  skal samordnes af
  selskabet
  og
  meddeles
  som minimum
  til den kompetente myndighed
  for at hjælpe kompetente myndigheder ▐
  med
  at overvåge niveauet for short selling. |
| --- | --- |

(12)

Foruden gennemsigtighedsordningen for
  indberetning
  af korte nettopositioner i aktier bør der indføres et krav om mærkning af salgsordrer, der gennemføres ▐ som
  short selling, der ved dagens afslutning registreres som sådan
  , for at opnå supplerende oplysninger om omfanget af short selling af aktier, som finder sted ▐. Oplysninger om
  short selling-transaktioner
  skal samordnes af
  selskabet
  og
  meddeles
  som minimum
  til den kompetente myndighed
  for at hjælpe kompetente myndigheder ▐
  med
  at overvåge niveauet for short selling.

| (13) | Økonomisk set kan køb af credit default swaps uden at have en lang position i underliggende statsobligationer
  eller en anden position i aktiver eller en portefølje af aktiver, hvis værdi må formodes at blive negativt påvirket af et fald i den relevante stats kreditværdighed
  , være det samme som at tage en kort position på det underliggende gældsinstrument. Beregningen af en kort nettoposition i forbindelse med statsobligationer bør derfor omfatte credit default swaps, der er relateret til en statsobligationsudsteders forpligtelse. Der bør tages højde for credit default swap-positionen både med hensyn til bestemmelsen af, hvorvidt en fysisk eller juridisk person har en betydelig kort nettoposition relateret til statsobligationer, der skal meddeles til en kompetent myndighed ▐. |
| --- | --- |

(13)

Økonomisk set kan køb af credit default swaps uden at have en lang position i underliggende statsobligationer
  eller en anden position i aktiver eller en portefølje af aktiver, hvis værdi må formodes at blive negativt påvirket af et fald i den relevante stats kreditværdighed
  , være det samme som at tage en kort position på det underliggende gældsinstrument. Beregningen af en kort nettoposition i forbindelse med statsobligationer bør derfor omfatte credit default swaps, der er relateret til en statsobligationsudsteders forpligtelse. Der bør tages højde for credit default swap-positionen både med hensyn til bestemmelsen af, hvorvidt en fysisk eller juridisk person har en betydelig kort nettoposition relateret til statsobligationer, der skal meddeles til en kompetent myndighed ▐.

| (14) | For at positionerne kan overvåges løbende, bør gennemsigtighedsforpligtelserne også omfatte meddelelse om og/eller offentliggørelse af, om en ændring i en kort nettoposition betyder en stigning eller et fald over eller under visse tærskler. |
| --- | --- |

(14)

For at positionerne kan overvåges løbende, bør gennemsigtighedsforpligtelserne også omfatte meddelelse om og/eller offentliggørelse af, om en ændring i en kort nettoposition betyder en stigning eller et fald over eller under visse tærskler.

| (15) | For at gennemsigtighedsforpligtelserne kan være effektive, er det vigtigt, at de gælder, uanset hvor den fysiske eller juridiske person befinder sig, herunder når den fysiske eller juridiske person befinder sig uden for Unionen, men har en betydelig kort nettoposition eller gearet lang nettoposition i et selskab, hvis aktier må handles i et handelssystem inden for Unionen, eller en kort nettoposition i statsobligationer udstedt af en medlemsstat eller af Unionen. |
| --- | --- |

(15)

For at gennemsigtighedsforpligtelserne kan være effektive, er det vigtigt, at de gælder, uanset hvor den fysiske eller juridiske person befinder sig, herunder når den fysiske eller juridiske person befinder sig uden for Unionen, men har en betydelig kort nettoposition eller gearet lang nettoposition i et selskab, hvis aktier må handles i et handelssystem inden for Unionen, eller en kort nettoposition i statsobligationer udstedt af en medlemsstat eller af Unionen.

| (16) | Udækket short selling af aktier og statsobligationer
  kan øge
  den potentielle risiko for manglende afvikling, ▐ volatilitet
  og markedsmisbrug
  . For at reducere sådanne risici er det hensigtsmæssigt at sætte begrænsninger for udækket short selling
  ved
  at tage højde for
  , at der ikke opstår nogen systemisk risiko, hvis låneordningen indgås ved handelsdagens afslutning
  .
  Manglende dækning af en kort position ved handelsdagens afslutning bør føre til tilstrækkeligt høje sanktioner for ikke gøre det muligt for sælgeren at opnå et overskud. |
| --- | --- |

(16)

Udækket short selling af aktier og statsobligationer
  kan øge
  den potentielle risiko for manglende afvikling, ▐ volatilitet
  og markedsmisbrug
  . For at reducere sådanne risici er det hensigtsmæssigt at sætte begrænsninger for udækket short selling
  ved
  at tage højde for
  , at der ikke opstår nogen systemisk risiko, hvis låneordningen indgås ved handelsdagens afslutning
  .
  Manglende dækning af en kort position ved handelsdagens afslutning bør føre til tilstrækkeligt høje sanktioner for ikke gøre det muligt for sælgeren at opnå et overskud.

| (16a) | Selv om afviklingsdisciplinen er et vigtigt element i velfungerende finansielle markeder, bør de tekniske detaljer i afviklingsdisciplin-ordningerne ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde, og bør fastsættes i det relevante efterhandelslovforslag, som Kommissionen fremsætter under hensyntagen til det arbejde, som Kommissionen og arbejdsgruppen harmonisering af transaktionsforløb har udført på dette område. Kommissionen bør derfor fremsætte konkrete forslag inden udgangen af 2011, sideløbende med et forslag om fastlæggelse af harmoniserede lovgivningsrammer for statslige værdipapircentraler. |
| --- | --- |

(16a)

Selv om afviklingsdisciplinen er et vigtigt element i velfungerende finansielle markeder, bør de tekniske detaljer i afviklingsdisciplin-ordningerne ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde, og bør fastsættes i det relevante efterhandelslovforslag, som Kommissionen fremsætter under hensyntagen til det arbejde, som Kommissionen og arbejdsgruppen harmonisering af transaktionsforløb har udført på dette område. Kommissionen bør derfor fremsætte konkrete forslag inden udgangen af 2011, sideløbende med et forslag om fastlæggelse af harmoniserede lovgivningsrammer for statslige værdipapircentraler.

| (16b) | Credit default swaps for statsobligationer bør være baseret på princippet om forsikringsmæssig interesse, men med erkendelse af, at der kan være andre interesser i en suveræn stat end obligationsejerskab. |
| --- | --- |

(16b)

Credit default swaps for statsobligationer bør være baseret på princippet om forsikringsmæssig interesse, men med erkendelse af, at der kan være andre interesser i en suveræn stat end obligationsejerskab.

| (17) | Foranstaltninger i forbindelse med statsobligationer og credit default swaps relateret til udstedere af statsobligationer, herunder øget gennemsigtighed og begrænsninger af udækket short selling, bør indføre krav, der er forholdsmæssigt afpassede, og bør samtidig undgå en ugunstig indvirkning på likviditeten på markederne for statsobligationer og repomarkedet for genkøb af statsobligationer. |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltninger i forbindelse med statsobligationer og credit default swaps relateret til udstedere af statsobligationer, herunder øget gennemsigtighed og begrænsninger af udækket short selling, bør indføre krav, der er forholdsmæssigt afpassede, og bør samtidig undgå en ugunstig indvirkning på likviditeten på markederne for statsobligationer og repomarkedet for genkøb af statsobligationer.

| (18) | Aktier optages i stigende grad til handel i forskellige handelssystemer både inden for og uden for Unionen. Mange store selskaber, der er hjemmehørende uden for Unionen, får også optaget aktier til handel i et handelssystem i Unionen. Af hensyn til effektiviteten er det hensigtsmæssigt at fritage værdipapirer fra visse krav om meddelelse og offentliggørelse, hvis det primære handelssystem for det pågældende instrument er uden for Unionen. |
| --- | --- |

(18)

Aktier optages i stigende grad til handel i forskellige handelssystemer både inden for og uden for Unionen. Mange store selskaber, der er hjemmehørende uden for Unionen, får også optaget aktier til handel i et handelssystem i Unionen. Af hensyn til effektiviteten er det hensigtsmæssigt at fritage værdipapirer fra visse krav om meddelelse og offentliggørelse, hvis det primære handelssystem for det pågældende instrument er uden for Unionen.

| (19) | Market making-aktiviteter spiller en afgørende rolle, fordi de bringer likviditet til markeder i Unionen, og market makers skal kunne tage korte positioner for at leve op til denne rolle. Hvis sådanne aktiviteter pålægges krav, kan det betyde en alvorlig begrænsning af deres evne til at skabe likviditet, og det kan have en betydelig negativ indvirkning på effektiviteten på markederne i Unionen. I øvrigt forventes det, at market makers kun tager betydelige korte positioner i meget korte perioder. Fysiske eller juridiske personer, der er involveret i sådanne aktiviteter, bør derfor undtages fra krav, der kan hæmme deres evne til at udføre en sådan funktion og dermed påvirke EU-markederne negativt. For at indfange tilsvarende enheder i tredjelande er det nødvendigt med en procedure for at vurdere ækvivalensen af markeder i tredjelande. Undtagelsen bør gælde for de forskellige typer af market making-aktiviteter, men ikke handel for egen regning. Der er desuden fastsat en fritagelse for visse aktiviteter på det primære marked, f.eks. aktiviteter, der vedrører statsobligationer og stabiliseringsordninger, da disse aktiviteter er vigtige og bidrager til, at markederne fungerer effektivt. De kompetente myndigheder skal have meddelelse om brugen af fritagelser og skal have beføjelse til at forbyde en fysisk eller juridisk person at bruge en fritagelse, hvis den pågældende ikke opfylder de relevante kriterier for fritagelsen. Kompetente myndigheder skal også kunne anmode om oplysninger fra den fysiske eller juridiske person for at overvåge den pågældendes brug af fritagelsen. |
| --- | --- |

(19)

Market making-aktiviteter spiller en afgørende rolle, fordi de bringer likviditet til markeder i Unionen, og market makers skal kunne tage korte positioner for at leve op til denne rolle. Hvis sådanne aktiviteter pålægges krav, kan det betyde en alvorlig begrænsning af deres evne til at skabe likviditet, og det kan have en betydelig negativ indvirkning på effektiviteten på markederne i Unionen. I øvrigt forventes det, at market makers kun tager betydelige korte positioner i meget korte perioder. Fysiske eller juridiske personer, der er involveret i sådanne aktiviteter, bør derfor undtages fra krav, der kan hæmme deres evne til at udføre en sådan funktion og dermed påvirke EU-markederne negativt. For at indfange tilsvarende enheder i tredjelande er det nødvendigt med en procedure for at vurdere ækvivalensen af markeder i tredjelande. Undtagelsen bør gælde for de forskellige typer af market making-aktiviteter, men ikke handel for egen regning. Der er desuden fastsat en fritagelse for visse aktiviteter på det primære marked, f.eks. aktiviteter, der vedrører statsobligationer og stabiliseringsordninger, da disse aktiviteter er vigtige og bidrager til, at markederne fungerer effektivt. De kompetente myndigheder skal have meddelelse om brugen af fritagelser og skal have beføjelse til at forbyde en fysisk eller juridisk person at bruge en fritagelse, hvis den pågældende ikke opfylder de relevante kriterier for fritagelsen. Kompetente myndigheder skal også kunne anmode om oplysninger fra den fysiske eller juridiske person for at overvåge den pågældendes brug af fritagelsen.

| (20) | I tilfælde af en negativ udvikling, hvor den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en medlemsstat eller i Unionen er alvorligt truet, skal de kompetente myndigheder have midlertidige interventionsbeføjelser til at kræve yderligere gennemsigtighed eller til at pålægge begrænsninger af short selling og credit default swap-transaktioner eller andre transaktioner for at hindre et forstyrrende fald i kursen på et finansielt instrument. Sådanne foranstaltninger kan blive nødvendige på grund af forskellige ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, herunder ikke kun finansielle eller økonomiske hændelser, men også for eksempel naturkatastrofer eller terroraktioner. Desuden kan visse ugunstige hændelser eller ugunstig udvikling, der kræver foranstaltninger, opstå i en enkelt medlemsstat og ikke have nogen grænseoverskridende virkninger. Beføjelserne skal være tilstrækkeligt fleksible til at håndtere en række forskellige ekstraordinære situationer. |
| --- | --- |

(20)

I tilfælde af en negativ udvikling, hvor den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en medlemsstat eller i Unionen er alvorligt truet, skal de kompetente myndigheder have midlertidige interventionsbeføjelser til at kræve yderligere gennemsigtighed eller til at pålægge begrænsninger af short selling og credit default swap-transaktioner eller andre transaktioner for at hindre et forstyrrende fald i kursen på et finansielt instrument. Sådanne foranstaltninger kan blive nødvendige på grund af forskellige ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, herunder ikke kun finansielle eller økonomiske hændelser, men også for eksempel naturkatastrofer eller terroraktioner. Desuden kan visse ugunstige hændelser eller ugunstig udvikling, der kræver foranstaltninger, opstå i en enkelt medlemsstat og ikke have nogen grænseoverskridende virkninger. Beføjelserne skal være tilstrækkeligt fleksible til at håndtere en række forskellige ekstraordinære situationer.

| (21) | De kompetente myndigheder vil ganske vist normalt være i den bedste position til at overvåge markedsforholdene og til indledningsvis at reagere på en ugunstig hændelse eller udvikling ved at afgøre, om der er opstået en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden, men beføjelserne samt betingelser og procedurer for deres brug bør alligevel så vidt muligt harmoniseres. |
| --- | --- |

(21)

De kompetente myndigheder vil ganske vist normalt være i den bedste position til at overvåge markedsforholdene og til indledningsvis at reagere på en ugunstig hændelse eller udvikling ved at afgøre, om der er opstået en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden, men beføjelserne samt betingelser og procedurer for deres brug bør alligevel så vidt muligt harmoniseres.

| (22) | I tilfælde af et betydeligt fald i kursen på et finansielt instrument i et handelssystem bør en kompetent myndighed også have mulighed for midlertidigt at begrænse short selling af det finansielle instrument i det pågældende system
  inden for dens egen jurisdiktion eller anmode ESMA om en sådan begrænsning i andre jurisdiktioner
  , så myndigheden kan gribe hurtigt ind, hvor det er hensigtsmæssigt ▐ for at hindre et forstyrrende fald i kursen på det pågældende instrument. |
| --- | --- |

(22)

I tilfælde af et betydeligt fald i kursen på et finansielt instrument i et handelssystem bør en kompetent myndighed også have mulighed for midlertidigt at begrænse short selling af det finansielle instrument i det pågældende system
  inden for dens egen jurisdiktion eller anmode ESMA om en sådan begrænsning i andre jurisdiktioner
  , så myndigheden kan gribe hurtigt ind, hvor det er hensigtsmæssigt ▐ for at hindre et forstyrrende fald i kursen på det pågældende instrument.

| (23) | Når en ugunstig hændelse eller udvikling rækker videre end én medlemsstat eller har andre grænseoverskridende konsekvenser, er tæt samråd og samarbejde mellem de kompetente myndigheder afgørende. ESMA bør have en nøglerolle ved koordinering af sådanne situationer og ▐ sikre konsistens mellem de kompetente myndigheder. Sammensætningen af ESMA, som omfatter repræsentanter fra de kompetente myndigheder, vil være en hjælp ved udførelsen af en sådan rolle. |
| --- | --- |

(23)

Når en ugunstig hændelse eller udvikling rækker videre end én medlemsstat eller har andre grænseoverskridende konsekvenser, er tæt samråd og samarbejde mellem de kompetente myndigheder afgørende. ESMA bør have en nøglerolle ved koordinering af sådanne situationer og ▐ sikre konsistens mellem de kompetente myndigheder. Sammensætningen af ESMA, som omfatter repræsentanter fra de kompetente myndigheder, vil være en hjælp ved udførelsen af en sådan rolle.

| (24) | Ud over koordinering af foranstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder, bør ESMA sikre, at ekstraordinære foranstaltninger kun træffes af de kompetente myndigheder, når det er nødvendigt og forholdsmæssigt afpasset at gøre det. ESMA bør have beføjelse til at fremsætte udtalelser til kompetente myndigheder om brugen af interventionsbeføjelserne. |
| --- | --- |

(24)

Ud over koordinering af foranstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder, bør ESMA sikre, at ekstraordinære foranstaltninger kun træffes af de kompetente myndigheder, når det er nødvendigt og forholdsmæssigt afpasset at gøre det. ESMA bør have beføjelse til at fremsætte udtalelser til kompetente myndigheder om brugen af interventionsbeføjelserne.

| (25) | De kompetente myndigheder vil ganske vist ofte være i den bedste position til at overvåge og til hurtigt at reagere på en ugunstig hændelse eller udvikling, men ESMA bør også have beføjelse til selv at træffe foranstaltninger, når short selling og andre relaterede aktiviteter truer finansielle markeders rette funktion og integritet eller stabiliteten i dele af eller hele det finansielle system i Unionen, når der er grænseoverskridende konsekvenser, og når tilstrækkelige foranstaltninger ikke er truffet af kompetente myndigheder for at håndtere truslen. ESMA bør så vidt muligt underrette det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB),
  oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010

   (4)

  af 24. november 2010
  og andre relevante myndigheder, når foranstaltningen kan have virkninger, der rækker ud over de finansielle markeder, som det kan være tilfældet med råvarederivater, der anvendes til at afdække fysiske positioner. |
| --- | --- |

(25)

De kompetente myndigheder vil ganske vist ofte være i den bedste position til at overvåge og til hurtigt at reagere på en ugunstig hændelse eller udvikling, men ESMA bør også have beføjelse til selv at træffe foranstaltninger, når short selling og andre relaterede aktiviteter truer finansielle markeders rette funktion og integritet eller stabiliteten i dele af eller hele det finansielle system i Unionen, når der er grænseoverskridende konsekvenser, og når tilstrækkelige foranstaltninger ikke er truffet af kompetente myndigheder for at håndtere truslen. ESMA bør så vidt muligt underrette det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB),
  oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010

   (4)

  af 24. november 2010
  og andre relevante myndigheder, når foranstaltningen kan have virkninger, der rækker ud over de finansielle markeder, som det kan være tilfældet med råvarederivater, der anvendes til at afdække fysiske positioner.

| (26) | ESMA's beføjelser i henhold til nærværende forordning til i ekstraordinære situationer at begrænse short selling og andre lignende aktiviteter er affattet i overensstemmelse med beføjelserne i artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1095/2010. De beføjelser, der tildeles ESMA i ekstraordinære situationer, skal være med forbehold af ESMA's beføjelser i en krisesituation i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Især bør ESMA kunne træffe enkeltafgørelser, som pålægger kompetente myndigheder at træffe foranstaltninger, eller enkeltafgørelser henvendt til deltagere på de finansielle markeder i henhold til denne artikel. |
| --- | --- |

(26)

ESMA's beføjelser i henhold til nærværende forordning til i ekstraordinære situationer at begrænse short selling og andre lignende aktiviteter er affattet i overensstemmelse med beføjelserne i artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1095/2010. De beføjelser, der tildeles ESMA i ekstraordinære situationer, skal være med forbehold af ESMA's beføjelser i en krisesituation i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Især bør ESMA kunne træffe enkeltafgørelser, som pålægger kompetente myndigheder at træffe foranstaltninger, eller enkeltafgørelser henvendt til deltagere på de finansielle markeder i henhold til denne artikel.

| (27) | De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel. |
| --- | --- |

(27)

De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel.

| (28) | På grund af de specifikke risici, der kan opstå ved brugen af credit default swaps, kræver sådanne transaktioner tæt overvågning af kompetente myndigheder. Især bør kompetente myndigheder have beføjelse til i ekstraordinære tilfælde at kræve at få oplysninger fra fysiske eller juridiske personer, der indgår i sådanne transaktioner, om formålet med at indgå i den pågældende transaktion. |
| --- | --- |

(28)

På grund af de specifikke risici, der kan opstå ved brugen af credit default swaps, kræver sådanne transaktioner tæt overvågning af kompetente myndigheder. Især bør kompetente myndigheder have beføjelse til i ekstraordinære tilfælde at kræve at få oplysninger fra fysiske eller juridiske personer, der indgår i sådanne transaktioner, om formålet med at indgå i den pågældende transaktion.

| (29) | ESMA bør have en generel beføjelse til at foretage en undersøgelse af en problemstilling eller praksis i forbindelse med short selling eller brugen af credit default swaps for at vurdere, om den pågældende problemstilling eller praksis udgør en eventuel trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden. ESMA bør offentliggøre en rapport, der fremlægger resultaterne, når den foretager en sådan undersøgelse,
  og hvis den mener, at der bør indføres en foranstaltning på unionsplan, bør dens afgørelse være bindende for kompetente myndigheder
  . |
| --- | --- |

(29)

ESMA bør have en generel beføjelse til at foretage en undersøgelse af en problemstilling eller praksis i forbindelse med short selling eller brugen af credit default swaps for at vurdere, om den pågældende problemstilling eller praksis udgør en eventuel trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden. ESMA bør offentliggøre en rapport, der fremlægger resultaterne, når den foretager en sådan undersøgelse,
  og hvis den mener, at der bør indføres en foranstaltning på unionsplan, bør dens afgørelse være bindende for kompetente myndigheder
  .

| (30) | Da nogle foranstaltninger kan gælde for fysiske eller juridiske personer og handlinger uden for Unionen, er det nødvendigt i visse situationer, at de kompetente myndigheder og myndighederne i tredjelande samarbejder. De kompetente myndigheder bør derfor indgå aftaler med myndighederne i tredjelande. ESMA bør koordinere udviklingen af sådanne samarbejdsaftaler og udvekslingen mellem de kompetente myndigheder af oplysninger, der modtages fra tredjelande. |
| --- | --- |

(30)

Da nogle foranstaltninger kan gælde for fysiske eller juridiske personer og handlinger uden for Unionen, er det nødvendigt i visse situationer, at de kompetente myndigheder og myndighederne i tredjelande samarbejder. De kompetente myndigheder bør derfor indgå aftaler med myndighederne i tredjelande. ESMA bør koordinere udviklingen af sådanne samarbejdsaftaler og udvekslingen mellem de kompetente myndigheder af oplysninger, der modtages fra tredjelande.

| (31) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  (TEUF)
  og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  (chartret)
  anerkender, navnlig retten til beskyttelse af personlige oplysninger, jf. artikel 16 i
  TEUF
  og i artikel 8 i charteret. Især er gennemsigtighed med hensyn til betydelige korte nettopositioner, herunder offentliggørelse
  over en vis tærskelværdi
  , når dette er bestemt i forordningen, nødvendig af hensyn til stabilitet på de finansielle markeder og beskyttelse af investorerne. Med en sådan gennemsigtighed kan tilsynsmyndighederne overvåge brugen af short selling i forbindelse med misbrugsstrategier og konsekvenserne for markedernes funktion. Ydermere kan en sådan gennemsigtighed bidrage til at undgå informationsasymmetri og sikre, at alle markedsdeltagere er tilstrækkeligt informeret om, i hvilket omfang short selling påvirker kurserne. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5). Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger, som ESMA foretager, bør være i overensstemmelse med reglerne om overførelse af personoplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i
  EU-institutionerne
  og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6), der bør gælde for behandling af personoplysninger som defineret i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(31)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  (TEUF)
  og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  (chartret)
  anerkender, navnlig retten til beskyttelse af personlige oplysninger, jf. artikel 16 i
  TEUF
  og i artikel 8 i charteret. Især er gennemsigtighed med hensyn til betydelige korte nettopositioner, herunder offentliggørelse
  over en vis tærskelværdi
  , når dette er bestemt i forordningen, nødvendig af hensyn til stabilitet på de finansielle markeder og beskyttelse af investorerne. Med en sådan gennemsigtighed kan tilsynsmyndighederne overvåge brugen af short selling i forbindelse med misbrugsstrategier og konsekvenserne for markedernes funktion. Ydermere kan en sådan gennemsigtighed bidrage til at undgå informationsasymmetri og sikre, at alle markedsdeltagere er tilstrækkeligt informeret om, i hvilket omfang short selling påvirker kurserne. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5). Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger, som ESMA foretager, bør være i overensstemmelse med reglerne om overførelse af personoplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i
  EU-institutionerne
  og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6), der bør gælde for behandling af personoplysninger som defineret i nærværende forordning.

| (32) | Medlemsstaterne bør
  på basis af ESMA's retningslinjer og under hensyntagen til Kommissionens meddelelse om strengere sanktionsordninger i finanssektoren
  fastsætte bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sørge for, at de gennemføres.
  Sanktionerne
  bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.
  I sidste ende bør der indføres en harmoniseret sanktionsordning i Unionen
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterne bør
  på basis af ESMA's retningslinjer og under hensyntagen til Kommissionens meddelelse om strengere sanktionsordninger i finanssektoren
  fastsætte bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sørge for, at de gennemføres.
  Sanktionerne
  bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.
  I sidste ende bør der indføres en harmoniseret sanktionsordning i Unionen
  .

▐

| (34) | For at [...]
  bør
  Kommissionen gives
  beføjelse til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i
  TEUF
  med hensyn til detaljer om beregning af korte positioner, når en fysisk eller juridisk person har en udækket position i en credit default swap-transaktion, tærskler for meddelelse og offentliggørelse samt yderligere specificering af kriterier og faktorer ved bestemmelse af, hvornår en ugunstig hændelse eller udvikling udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en medlemsstat eller i Unionen.
  Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører passende høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. ESMA bør spille en central rolle i udarbejdelsen af delegerede retsakter ved at rådgive Kommissionen. |
| --- | --- |

(34)

For at [...]
  bør
  Kommissionen gives
  beføjelse til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i
  TEUF
  med hensyn til detaljer om beregning af korte positioner, når en fysisk eller juridisk person har en udækket position i en credit default swap-transaktion, tærskler for meddelelse og offentliggørelse samt yderligere specificering af kriterier og faktorer ved bestemmelse af, hvornår en ugunstig hændelse eller udvikling udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en medlemsstat eller i Unionen.
  Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører passende høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. ESMA bør spille en central rolle i udarbejdelsen af delegerede retsakter ved at rådgive Kommissionen.

| (35) | Kommissionen bør forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori den vurderer det hensigtsmæssige i rapporteringen og de fastlagte tærskler for offentlig fremlæggelse, begrænsningernes virkemåde samt krav relateret til gennemsigtigheden af korte nettopositioner og hvorvidt andre eventuelle begrænsninger eller betingelser for short selling eller credit default swaps er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bør forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori den vurderer det hensigtsmæssige i rapporteringen og de fastlagte tærskler for offentlig fremlæggelse, begrænsningernes virkemåde samt krav relateret til gennemsigtigheden af korte nettopositioner og hvorvidt andre eventuelle begrænsninger eller betingelser for short selling eller credit default swaps er hensigtsmæssige.

| (36) | Selv om de nationale kompetente myndigheder er i en bedre position til at overvåge og har bedre kendskab til markedsudviklingen, kan den samlede virkning af de problemer, der er i forbindelse med short selling og credit default swaps, kun forstås fuldt på unionsplan. Derfor kan målene med denne forordning bedre gennemføres på unionsplan. Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. EU-traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(36)

Selv om de nationale kompetente myndigheder er i en bedre position til at overvåge og har bedre kendskab til markedsudviklingen, kan den samlede virkning af de problemer, der er i forbindelse med short selling og credit default swaps, kun forstås fuldt på unionsplan. Derfor kan målene med denne forordning bedre gennemføres på unionsplan. Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. EU-traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (37) | Da nogle medlemsstater allerede har indført begrænsninger vedrørende short selling, og da der er delegerede retsakter og bindende tekniske standarder, som bør indføres, inden den foreslåede ramme kan anvendes fornuftigt, er det nødvendigt at foreskrive en tilstrækkelig periode - |
| --- | --- |

(37)

Da nogle medlemsstater allerede har indført begrænsninger vedrørende short selling, og da der er delegerede retsakter og bindende tekniske standarder, som bør indføres, inden den foreslåede ramme kan anvendes fornuftigt, er det nødvendigt at foreskrive en tilstrækkelig periode -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne forordning gælder for følgende finansielle instrumenter:

| 1) | finansielle instrumenter, der er optaget til handel i et handelssystem i Unionen, herunder sådanne instrumenter, når de handles uden for et handelssystem |
| --- | --- |

1)

finansielle instrumenter, der er optaget til handel i et handelssystem i Unionen, herunder sådanne instrumenter, når de handles uden for et handelssystem

| 2) | derivater jf. afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (7), som relaterer til et finansielt instrument som nævnt i nr. 1) eller en udsteder af et finansielt instrument som nævnt i nr. 1), herunder sådanne derivater, når de handles uden for et handelssystem |
| --- | --- |

2)

derivater jf. afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (7), som relaterer til et finansielt instrument som nævnt i nr. 1) eller en udsteder af et finansielt instrument som nævnt i nr. 1), herunder sådanne derivater, når de handles uden for et handelssystem

| 3) | gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat eller af Unionen og derivater, jf. afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, som relaterer til sådanne gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat eller en forpligtelse af en medlemsstat eller af Unionen. |
| --- | --- |

3)

gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat eller af Unionen og derivater, jf. afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, som relaterer til sådanne gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat eller en forpligtelse af en medlemsstat eller af Unionen.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

a)   "autoriseret primary dealer": en fysisk eller juridisk person, der har underskrevet en aftale med en udsteder af statsobligationer, hvorefter den pågældende fysiske eller juridiske person forpligter sig til at handle som ordregiver i forbindelse med aktiviteter på det primære og sekundære marked, hvad angår obligationer udstedt af den pågældende udsteder

b)   "central modpart": en enhed, der lovmæssigt er indskudt mellem modparterne til de kontrakter, der handles inden for et eller flere finansielle markeder; den centrale medpart bliver køber for enhver sælger og sælger for enhver køber og er ansvarlig for driften af et clearingsystem

c)   "credit default swap": en derivatkontrakt, hvor den ene part betaler et gebyr til den anden part til gengæld for kompensation eller betaling i tilfælde af referenceenhedens misligholdelse eller en kredithændelse i forbindelse med referenceenheden, og eventuelle andre derivatkontrakter, der har en lignende økonomisk virkning

d)   "finansielt instrument": et instrument som opført i bilag I, afsnit C, i direktiv 2004/39/EF

e)   "hjemland" for et reguleret marked, et investeringsselskab, der driver en multilateral handelsfacilitet, eller ethvert andet investeringsselskab: hjemland for det regulerede marked eller investeringsselskabet jf. definitionen i artikel 4, stk. 1, nr. 20), i direktiv 2004/39/EF

f)   "investeringsselskab": et investeringsselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i direktiv 2004/39/EF

g)   "statsobligation": et gældsinstrument udstedt af Unionen eller en medlemsstat, herunder medlemsstatens ministerier, departementer, centralbank, organer eller mellemled, der udsteder obligationer på deres vegne

h)   "udstedt aktiekapital" i relation til et selskab: de samlede ordinære aktier og eventuelle præferenceaktier udstedt af selskabet, men ikke konvertible obligationer

i)   "udstedte statsobligationer":

| i) | i relation til en medlemsstat: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af medlemsstaten eller af medlemsstatens ministerier, departementer, centralbank, organer eller mellemled, som ikke er blevet indfriet |
| --- | --- |

i)

i relation til en medlemsstat: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af medlemsstaten eller af medlemsstatens ministerier, departementer, centralbank, organer eller mellemled, som ikke er blevet indfriet

| ii) | i relation til Unionen: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af Unionen, der ikke er blevet indfriet |
| --- | --- |

ii)

i relation til Unionen: den samlede værdi af statsobligationer udstedt af Unionen, der ikke er blevet indfriet

j)   "lokalt firma": et firma, jf. artikel 2, stk. 1, litra l), i direktiv 2004/39/EF, som handler for andre markedsmedlemmers regning eller fastsætter kurser for dem

k)   "market making-aktivitet":
  aktiviteter, der udføres af et investeringsselskab eller en enhed i et tredjeland eller et lokalt firma, der er medlem af et handelssystem eller et marked i et tredjeland, hvis retlige tilsynsmæssige rammer er erklæret ækvivalente af Kommissionen i henhold til artikel 15, stk. 2, når den pågældende handler med et finansielt instrument som ordregiver, uanset om instrumentet handles inden for eller uden for et handelssystem, i en eller begge af følgende egenskaber:

l)   "multilateral handelsfacilitet": et multilateralt system som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 15), i direktiv 2004/39/EF

m)   "primært handelssystem" i relation til et værdipapir: det handelssystem for det pågældende værdipapir, der har den højeste omsætning

n)   "reguleret marked": et multilateralt system som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14), i direktiv 2004/39/EF

o)   "relevant kompetent myndighed":

| i) | i relation til en medlemsstats statsobligationer eller en credit default swap relateret til en medlemsstats forpligtelse: den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

i)

i relation til en medlemsstats statsobligationer eller en credit default swap relateret til en medlemsstats forpligtelse: den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat

| ii) | i relation til Unionens statsobligationer eller en credit default swap relateret til Unionens forpligtelse: den kompetente myndighed i den jurisdiktion, hvor den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet er etableret |
| --- | --- |

ii)

i relation til Unionens statsobligationer eller en credit default swap relateret til Unionens forpligtelse: den kompetente myndighed i den jurisdiktion, hvor den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet er etableret

| iii) | i relation til andre finansielle instrumenter end dem, der er nævnt under nr. i) eller ii): den kompetente myndighed for det pågældende finansielle instrument som defineret i artikel 2, stk. 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (8) og bestemt i overensstemmelse med artikel 9-16 i nævnte forordning |
| --- | --- |

iii)

i relation til andre finansielle instrumenter end dem, der er nævnt under nr. i) eller ii): den kompetente myndighed for det pågældende finansielle instrument som defineret i artikel 2, stk. 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (8) og bestemt i overensstemmelse med artikel 9-16 i nævnte forordning

| iv) | i relation til et finansielt instrument, der ikke er dækket under nr. i), ii), iia) eller iii): den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor det finansielle instrument første gang blev optaget til handel i et handelssystem |
| --- | --- |

iv)

i relation til et finansielt instrument, der ikke er dækket under nr. i), ii), iia) eller iii): den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor det finansielle instrument første gang blev optaget til handel i et handelssystem

p)   "short selling" i relation til en aktie eller obligation: ethvert salg af en aktie eller obligation, som sælgeren ikke ejer på det tidspunkt, hvor salgsaftalen indgås, herunder et salg, hvor sælgeren på tidspunktet for indgåelsen af aftalen har lånt eller aftalt at låne aktien eller obligationen til levering ved afviklingen

q)   "handelsdag": en handelsdag som defineret i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1287/2006

r)   "handelssystem": et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet i EU

s)   "omsætning" af en aktie: omsætning som defineret i artikel 2, nr. 9), i forordning (EF) nr. 1287/2006

sa)
     "udækket short selling" i relation til en aktie eller obligation:

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36, der specificerer de definitioner, som er fastlagt i stk. 1, især specificering af, hvornår en fysisk eller juridisk person anses for at eje et finansielt instrument som angivet i definitionen af short selling i stk. 1, litra p).

Artikel 3

Korte og lange positioner

1.   Ved anvendelsen af denne forordning anses en position for lang med hensyn til et selskabs udstedte aktiekapital eller obligationer udstedt af en medlemsstat eller af Unionen, når den er opstået på en af følgende måder:

| a) | ved short selling af en aktie udstedt af et selskab eller et gældsinstrument udstedt af medlemsstaten eller Unionen |
| --- | --- |

a)

ved short selling af en aktie udstedt af et selskab eller et gældsinstrument udstedt af medlemsstaten eller Unionen

| b) | ved at en fysisk eller juridisk person indgår i en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, der ikke er nævnt under litra a), eller hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af aktien eller gældsinstrumentet. |
| --- | --- |

b)

ved at en fysisk eller juridisk person indgår i en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, der ikke er nævnt under litra a), eller hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af aktien eller gældsinstrumentet.

2.   Ved anvendelsen af denne forordning anses en position for lang med hensyn til et selskabs udstedte aktiekapital eller obligationer udstedt af en medlemsstat eller af Unionen, når den er opstået på en af følgende måder:

| a) | ved besiddelse af en aktie udstedt af et selskab eller et gældsinstrument udstedt af medlemsstaten eller af Unionen |
| --- | --- |

a)

ved besiddelse af en aktie udstedt af et selskab eller et gældsinstrument udstedt af medlemsstaten eller af Unionen

| b) | ved at en fysisk eller juridisk person indgår i en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, der ikke er nævnt under litra a), eller hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af en stigning i kursen eller værdien af aktien eller gældsinstrumentet. |
| --- | --- |

b)

ved at en fysisk eller juridisk person indgår i en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, der ikke er nævnt under litra a), eller hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af en stigning i kursen eller værdien af aktien eller gældsinstrumentet.

3.   Ved anvendelsen af stk. 1,
  skal beregningen af en kort position, når det gælder enhver kort position, der besiddes af den pågældende person indirekte, herunder gennem eller ved hjælp af et eventuelt indeks, en kurv af værdipapirer eller eventuelle interesser i en børshandlet fond eller lignende enhed, bestemmes af den pågældende fysiske eller juridiske person, der handler fornuftigt og under hensyntagen til offentligt tilgængelige oplysninger om sammensætningen af det relevante indeks, den relevante kurv af værdipapirer, eller interesserne i den pågældende børshandlede fond eller lignende enhed
  .
  For at undgå enhver tvivl skal ingen person være forpligtet til at indhente eventuelle realtidsoplysninger om sådanne sammensætninger fra andre.

Ved anvendelsen af stk. 2, skal beregningen af en lang position til alle formål (som lange positioner) omfatte den pågældende persons eventuelle interesser i en mulig obligation eller et muligt gældsbevis, der kan konverteres til en aktie, der er udstedt af det pågældende selskab.

Ved anvendelsen af stk. 1 og 2
  skal beregningen af en kort position og en lang position med hensyn til statsobligationer omfatte en eventuel credit default swap i forbindelse med en forpligtelse eller en kredithændelse, som er relateret til en medlemsstat eller Unionen.

4.   Ved anvendelsen af denne forordning anses den position, der er tilbage, efter at en eventuel lang position, som en fysisk eller juridisk person besidder med hensyn til et selskabs udstedte aktiekapital, er trukket fra en eventuel kort position, som den pågældende fysiske eller juridiske person besidder med hensyn til den pågældende kapital, for en kort nettoposition med hensyn til det pågældende selskabs tegnede aktiekapital.

5.   Ved anvendelsen af denne forordning anses den position, der er tilbage, efter at en eventuel lang position, som en fysisk eller juridisk person besidder med hensyn til statsobligationer udstedt af en medlemsstat eller af Unionen, er trukket fra en eventuel kort position, som den pågældende fysiske eller juridiske person besidder med hensyn til de pågældende obligationer, for en kort nettoposition med hensyn til de statsobligationer, der er udstedt af en medlemsstat eller af Unionen.

6.   Beregningen i henhold til stk. 1-5 for statsobligationer foretages for hver enkelt medlemsstat eller for Unionen, også når separate enheder i medlemsstaten eller i Unionen udsteder statsobligationer på vegne af medlemsstaten eller af Unionen.

I tilfælde af fondsforvaltning, hvor der føres forskellige investeringsstrategier i forhold til en bestemt udsteder via separate fonde, der forvaltes af samme fondsforvalter, foretages beregning af korte og lange nettopositioner i henhold til stk. 3, 4 og 5 på hver enkelt fonds niveau. I tilfælde, hvor der føres den samme investeringsstrategi i forhold til en bestemt udsteder via mere end én fond, lægges de korte og lange nettopositioner i hver af de pågældende fonde sammen. I tilfælde, hvor to eller flere porteføljer inden for samme enhed selvforvaltes i overensstemmelse med samme investeringsstrategi i forhold til en bestemt udsteder, lægges positionerne sammen for at foretage beregningen af de korte og lange nettopositioner. For så vidt angår kundeporteføljer, der ikke skal selvforvaltes, påhviler det juridiske ansvar for beregningen af den korte og den lange nettoposition kunden.

7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36, med henblik på:

| a) | hvornår en fysisk eller juridisk person anses for at besidde en aktie eller et gældsinstrument efter stk. 2 |
| --- | --- |

a)

hvornår en fysisk eller juridisk person anses for at besidde en aktie eller et gældsinstrument efter stk. 2

| b) | tilfælde, hvor en fysisk eller juridisk person har en kort nettoposition efter stk. 4 og 5, metoden til beregning af denne position |
| --- | --- |

b)

tilfælde, hvor en fysisk eller juridisk person har en kort nettoposition efter stk. 4 og 5, metoden til beregning af denne position

| c) | metoden til beregning af positioner efter stk. 3, 4 og 5, når forskellige enheder i en gruppe har lange eller korte positioner, eller af positioner for porteføljeforvaltningsaktiviteter med hensyn til separate midler. |
| --- | --- |

c)

metoden til beregning af positioner efter stk. 3, 4 og 5, når forskellige enheder i en gruppe har lange eller korte positioner, eller af positioner for porteføljeforvaltningsaktiviteter med hensyn til separate midler.

Artikel 4

Udækket position i en credit default swap

1.   Ved anvendelsen af denne forordning anses en fysisk eller juridisk person for at have en udækket position i en credit default swap med hensyn til en forpligtelse hos en medlemsstat eller Unionen i det omfang, denne credit default swap
  hverken
  tjener som beskyttelse mod risikoen for udstederens misligholdelse, hvor den pågældende fysiske eller juridiske person har en lang position i statsobligationer fra den pågældende udsteder
  eller risikoen for et fald i værdien af en fysisk eller juridisk persons aktiv eller portefølje af aktiver, når værdien af aktivet eller porteføljen af aktiver er tæt forbundet med faldet i
  kursen på forpligtelsen hos medlemsstaten eller Unionen
  i tilfælde af et fald i en medlemsstats eller Unionens kreditværdighed.
  Den part, der i henhold til en credit default swap skal foretage betalingen eller betale kompensation i tilfælde af en misligholdelse eller kredithændelse med hensyn til referenceenheden, har ikke på grund af denne forpligtelse en udækket position efter dette stykke.

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36, med henblik på stk. 1, at præcisere:

| a) | tilfælde, hvor en credit default swap-transaktion anses for at være afdækning mod en misligholdelsesrisiko, og metoden til beregning af en udækket position i en credit default swap. |
| --- | --- |

a)

tilfælde, hvor en credit default swap-transaktion anses for at være afdækning mod en misligholdelsesrisiko, og metoden til beregning af en udækket position i en credit default swap.

| b) | metoden til beregning af positioner, når forskellige enheder i en gruppe har lange eller korte positioner, eller af positioner for porteføljeforvaltningsaktiviteter med hensyn til separate midler. |
| --- | --- |

b)

metoden til beregning af positioner, når forskellige enheder i en gruppe har lange eller korte positioner, eller af positioner for porteføljeforvaltningsaktiviteter med hensyn til separate midler.

KAPITEL II

GENNEMSIGTIGHEDEN AF KORTE NETTOPOSITIONER

Artikel 5

Meddelelse til de kompetente myndigheder om betydelige korte nettopositioner i aktier

1.   En fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition med hensyn til aktiekapital udstedt af et selskab, som har aktier optaget til handel i et handelssystem, skal underrette den relevante kompetente myndighed, så snart den pågældende position når eller falder under en i stk. 2 nævnt relevant meddelelsestærskel.

2.   En relevant meddelelsestærskel er en procentdel, der svarer til 0,2 % af værdien af det pågældende selskabs udstedte aktiekapital, og hver 0,1 % derover.

3.   
  Om nødvendigt kan den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) afgive og sende en udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om justering af de i stk. 2 omhandlede tærskler, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
  Kommissionen kan
  inden tre måneder efter modtagelse af ESMA's udtalelse
  ved delegerede retsakter i henhold til artikel 36 ændre de tærskler, der er nævnt i stk. 2, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.

3a.
     
  Meddelelserne i denne artikel udarbejdes i overensstemmelse med artikel 9, og beregningen af korte nettopositioner foretages i overensstemmelse med artikel 3.

Artikel 6

Indberetning af short selling til de kompetente myndigheder

Alle investeringsselskaber og alle medlemmer af et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet medtager i de i artikel 25, stk. 3, i direktiv 2004/39/EF nævnte transaktionsrapporter en rubrik, hvori det i forbindelse med transaktioner med aktier angives, om transaktionen er short selling eller ej. Mellemmænd, der gennemfører short selling, angiver dette som sådan i den transaktionsrapport over disse salg, som de indgiver til de relevante kompetente myndigheder. Disse oplysninger offentliggøres ikke.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at præcisere, hvordan disse oplysninger meddeles til de kompetente myndigheder.

Artikel 7

Offentliggørelse af betydelige korte nettopositioner i aktier

1.   
  Den relevante kompetente myndighed offentliggør
  oplysninger om denne position, hver gang den pågældende position når eller falder under en i stk. 2 nævnt relevant offentliggørelsestærskel.
  Denne offentliggørelse omfatter ikke indehaveren af den korte nettoposition.

2.   En relevant offentliggørelsestærskel er en procentdel, der svarer til 0,5 % af værdien af aktiekapitalen udstedt af det pågældende selskab, og hver 0,1 % derover.

3.   
  Om nødvendigt kan ESMA afgive og sende en udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om justering af de i stk. 2 omhandlede tærskler, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.

Kommissionen kan
  inden tre måneder efter modtagelse af ESMA's udtalelse
  ved delegerede retsakter i henhold til artikel 36 ændre de tærskler, der er nævnt i stk. 2, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.

3a.
     
  Meddelelserne i denne artikel udarbejdes i overensstemmelse med artikel 9, og beregningen af korte nettopositioner foretages i overensstemmelse med artikel 3.

Artikel 8

Meddelelse til kompetente myndigheder om betydelige korte nettopositioner i statsobligationer og credit default swaps

1.   En fysisk eller juridisk person, der har en
  kort nettoposition med hensyn til statsobligationer udstedt af en medlemsstat eller Unionen
  , skal underrette den relevante kompetente myndighed, hver gang en sådan position når eller falder under en relevant meddelelsestærskel for den pågældende medlemsstat eller Unionen.

▐

2.   De relevante meddelelsestærskler består af et startbeløb og derefter yderligere trin med hensyn til hver enkelt medlemsstat og Unionen, som præciseret i de foranstaltninger, som Kommissionen tager i henhold til stk. 3.
  ESMA offentliggør på sit websted meddelelsestærsklerne for hver medlemsstat.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at præcisere de beløb og trinvise stigninger, der er nævnt i stk. 2. Den tager hensyn til alle følgende elementer.

| a) | Tærsklerne må ikke fastsættes på et niveau, som vil kræve meddelelse af positioner, der er af minimal værdi. |
| --- | --- |

a)

Tærsklerne må ikke fastsættes på et niveau, som vil kræve meddelelse af positioner, der er af minimal værdi.

| b) | Den samlede værdi af udestående statsobligationer for hver enkelt medlemsstat og Unionen,
  omsætningen
  og den gennemsnitlige størrelse af positioner, der besiddes af markedsdeltagere med hensyn til statsobligationer fra den pågældende medlemsstat eller Unionen. |
| --- | --- |

b)

Den samlede værdi af udestående statsobligationer for hver enkelt medlemsstat og Unionen,
  omsætningen
  og den gennemsnitlige størrelse af positioner, der besiddes af markedsdeltagere med hensyn til statsobligationer fra den pågældende medlemsstat eller Unionen.

3a.
     
  Meddelelserne i denne artikel udarbejdes i overensstemmelse med artikel 9, og beregningen af korte nettopositioner foretages i overensstemmelse med artikel 3.

Artikel 9

Metode til meddelelse og offentliggørelse

1.   Enhver meddelelse i henhold til artikel 5 ▐ eller 8 skal indeholde nærmere oplysninger om identiteten på den fysiske eller juridiske person, der har den relevante position, størrelsen af den relevante position, udstederen af de værdipapirer, den relevante position omfatter, samt den dato, hvor den relevante position opstod, blev ændret eller ophørte med at være i den pågældende persons besiddelse.

Enhver offentliggørelse i henhold til artikel 7 skal, i anonym form, indeholde nærmere oplysninger om størrelsen af den pågældende position, udstederen af de værdipapirer, den pågældende position omfatter, samt den dato, hvor den pågældende position opstod, blev ændret eller ophørte med at være i den pågældende persons besiddelse.

Ved anvendelse af artikel 5, 7 og 8, skal fysiske eller juridiske personer, som besidder betydelige korte nettopositioner, i en periode på fem år, føre register over bruttopositioner, der udgør en betydelig kort nettoposition.

2.   Det relevante tidspunkt for beregning af en kort nettoposition er
  afslutningen
  på den handelsdag,
  bortset fra automatiseret handel om natten, hvor referencen bør være T+1,
  hvor den fysiske eller juridiske person har den relevante position. Meddelelse eller offentliggørelse skal ske senest kl. 15.30 den næste handelsdag.

3.   Meddelelse af oplysninger til en relevant kompetent myndighed skal ske i overensstemmelse med det system, der er fastsat i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1287/2006.

4.   Offentliggørelse af oplysninger som omhandlet i artikel 7 skal ske på en sådan måde, at der sikres hurtig adgang til oplysningerne uden forskelsbehandling. Oplysningerne skal stilles til rådighed for den officielt udpegede mekaniske i aktieudstederens hjemland, som er omtalt i artikel 21, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (9).

5.   
  For at sikre konsekvent harmonisering af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere, hvilke oplysninger der skal indgives med henblik på stk. 1. ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de
  forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, ▐ i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▐

6.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 4
  udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder
  med henblik på at fastsætte de midler, hvormed oplysningerne kan offentliggøres. ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de gennemførelsesmæssige tekniske
  standarder, der er nævnt i stk. 1
  ,
  ▐ i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 10

Anvendelse uden for Unionen

Kravene om meddelelse og offentliggørelse i henhold til artikel 5, 7 og 8 gælder for fysiske eller juridiske personer, uanset om de er hjemmehørende eller etableret i eller uden for Unionen.

Artikel 11

Oplysninger, som skal stilles til ESMA's rådighed

1.   De kompetente myndigheder skal stille oplysninger i oversigtsform til rådighed for ESMA på kvartalsbasis vedrørende korte positioner med hensyn til aktier eller statsobligationer ▐, hvor ESMA er den relevante kompetente myndighed, og om hvilke den modtager meddelelser i henhold til artikel 5-8.

2.   For at udføre sine opgaver efter denne forordning kan ESMA til enhver tid anmode om supplerende oplysninger fra en relevant kompetent myndighed i en medlemsstat om korte nettopositioner med hensyn til aktier eller statsobligationer ▐.

Den kompetente myndighed skal stille de ønskede oplysninger til rådighed for ESMA senest inden for syv kalenderdage.
  Hvis der er en negativ begivenhed eller udvikling, hvor den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en medlemsstat eller i en anden medlemsstat er alvorligt truet, stiller den kompetente myndighed de ønskede oplysninger til rådighed for ESMA inden for 24 timer.

2a.
     
  For at sikre konsekvent harmonisering af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere, hvilke oplysninger der skal indgives i overensstemmelse med stk. 1 og 2. ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

2b.
     
  For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1, udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer formatet af de oplysninger, der skal forelægges i overensstemmelse med stk. 1 og 2. ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

KAPITEL III

BEHANDLING AF
  SHORT SELLING
  OG CREDIT DEFAULT SWAPS

Artikel 12

Begrænsninger af udækket short selling

  og credit default swaps

1.   En fysisk eller juridisk person kan kun indgå i short selling af en aktie, der er optaget til handel i et handelssystem, eller i short selling af en statsgældsinstrument, når en af følgende betingelser er opfyldt
  ved handelsdagens afslutning
  :

| a) | Den fysiske eller juridiske person har lånt aktien eller statsgældsinstrumentet. |
| --- | --- |

a)

Den fysiske eller juridiske person har lånt aktien eller statsgældsinstrumentet.

| b) | Den fysiske eller juridiske person har indgået en aftale om at låne aktien eller statsgældsinstrumentet. |
| --- | --- |

b)

Den fysiske eller juridiske person har indgået en aftale om at låne aktien eller statsgældsinstrumentet.

| c) | Den fysiske eller juridiske person har en ordning med en tredjepart, ifølge hvilken tredjeparten har bekræftet, at aktien eller statsgældsinstrumentet er placeret og reserveret til lån til den fysiske eller juridiske person, så afviklingen kan gennemføres, når den forfalder. |
| --- | --- |

c)

Den fysiske eller juridiske person har en ordning med en tredjepart, ifølge hvilken tredjeparten har bekræftet, at aktien eller statsgældsinstrumentet er placeret og reserveret til lån til den fysiske eller juridiske person, så afviklingen kan gennemføres, når den forfalder.

1a.
     
  En fysisk eller juridisk person kan kun deltage i credit default swap-transaktioner med hensyn til en forpligtelse hos en medlemsstat eller Unionen, hvis denne transaktion ikke fører til en udækket position i en credit default swap som omhandlet i artikel 4.

2.   For at sikre
  konsekvent harmonisering af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige
  tekniske standarder for at fastlægge de typer af aftaler eller ordninger, som i tilstrækkelig grad sikrer, at den pågældende aktie eller statsobligation er til rådighed for afvikling.
  ESMA
  skal især tage hensyn til behovet for at bevare markedernes
  effektivitet
  , specielt
  markederne
  for statsobligationer og repomarkedet for genkøb af statsobligationer. ESMA forelægger udkast til disse
  forskriftsmæssige
  tekniske standarder for Kommissionen senest den [
  31. december 2011
  ].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de
  forskriftsmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▐

Artikel 14

Fritagelse, hvor det primære handelssystem er uden for Unionen

1.   Artikel 5, 7, 12 og 13 finder ikke anvendelse på aktierne i et selskab, der er optaget til handel i et handelssystem i Unionen, hvis det primære handelssystem for handelen med aktierne befinder sig i et land uden for Unionen.

2.   Den relevante kompetente myndighed for aktier i et selskab, der handles i et handelssystem i Unionen og i et handelssystem uden for Unionen, skal mindst hvert andet år bestemme, hvorvidt det primære system for handel med disse aktier befinder sig uden for Unionen.

Den relevante kompetente myndighed skal underrette ESMA om sådanne eventuelle aktier, der er fundet at have deres primære handelssystem uden for Unionen.

ESMA skal hvert andet år offentliggøre listen over aktier, hvis primære handelssystem befinder sig uden for Unionen. Listen skal gælde i en periode på to år.

3.   
  For at sikre konsekvent harmoniseret anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske, der præciserer metoden til beregning af omsætningen for at bestemme det primære handelssystem for handelen med en aktie. ESMA forelægger udkast til disse gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de
  forskriftsmæssige
  tekniske
  standarder, der er nævnt i første afsnit, ▐ i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

4.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 og 2
  udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder
  for at præcisere:

| a) | den dato, hvorpå enhver beregning af det primære handelssystem for en aktie skal foretages, og den periode, beregningen skal gælde for |
| --- | --- |

a)

den dato, hvorpå enhver beregning af det primære handelssystem for en aktie skal foretages, og den periode, beregningen skal gælde for

| b) | den dato, hvor den relevante kompetente myndighed senest skal underrette ESMA om de aktier, hvis primære handelssystem ligger uden for Unionen |
| --- | --- |

b)

den dato, hvor den relevante kompetente myndighed senest skal underrette ESMA om de aktier, hvis primære handelssystem ligger uden for Unionen

| c) | den dato, hvorfra listen skal gælde, efter at den er offentliggjort af ESMA. |
| --- | --- |

c)

den dato, hvorfra listen skal gælde, efter at den er offentliggjort af ESMA.

ESMA forelægger udkast til disse forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de
  gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er nævnt i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 15

Fritagelse for market making-aktiviteter og primære markedsoperationer

1.   Artikel 5, 6, 7, 8 og 12 finder ikke anvendelse på
  market making-
  aktiviteter. ▐

2.   Kommissionen
  tillægges beføjelser til at
  vedtage
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36
  , der bestemmer, at et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer sikrer, at et marked, der er autoriseret i det pågældende tredjeland, overholder de juridisk bindende krav, der, med henblik på anvendelsen af fritagelsen i stk. 39, er ækvivalente med kravene i afsnit III i direktiv 2004/39/EF, for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (10) og direktiv 2004/109/EF, og som forudsætter effektivt tilsyn og effektiv håndhævelse i det pågældende tredjeland.

Et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer kan anses for at være ækvivalente, når rammerne opfylder alle følgende betingelser i det pågældende tredjeland:

| a) | markederne er underlagt autorisation samt løbende effektivt tilsyn og effektiv håndhævelse |
| --- | --- |

a)

markederne er underlagt autorisation samt løbende effektivt tilsyn og effektiv håndhævelse

| b) | markederne har klare og gennemsigtige regler for optagelse af værdipapirer til handel, således at sådanne værdipapirer kan handles på en redelig, velordnet og effektiv måde og er frit omsættelige |
| --- | --- |

b)

markederne har klare og gennemsigtige regler for optagelse af værdipapirer til handel, således at sådanne værdipapirer kan handles på en redelig, velordnet og effektiv måde og er frit omsættelige

| c) | udstedere af værdipapirer er underlagt krav om periodiske og løbende oplysninger, hvilket sikrer en høj grad af investorbeskyttelse |
| --- | --- |

c)

udstedere af værdipapirer er underlagt krav om periodiske og løbende oplysninger, hvilket sikrer en høj grad af investorbeskyttelse

| d) | markedsgennemsigtighed og -integritet er sikret ved at hindre markedsmisbrug i form af insiderhandel og markedsmanipulation. |
| --- | --- |

d)

markedsgennemsigtighed og -integritet er sikret ved at hindre markedsmisbrug i form af insiderhandel og markedsmanipulation.

3.   Artikel 8 og 12 finder også anvendelse på aktiviteter, der foretages af en fysisk eller juridisk person, når denne som autoriseret primary dealer i henhold til en aftale med en udsteder af statsobligationer handler som ordregiver vedrørende et finansielt instrument med hensyn til operationer på det primære og sekundære marked i forbindelse med de pågældende statsobligationer.

4.   Artikel 5, 6, 7 og 12 finder ikke anvendelse på en fysisk eller juridisk person, når denne indgår i short selling af et værdipapir eller har en kort nettoposition i forbindelse med gennemførelse af en stabilisering i henhold til kapitel III i Kommissionens forordning (EF) nr. 2273/2003 af 22. december 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF med hensyn til tilbagekøbsprogrammer og stabilisering af finansielle instrumenter (11).

5.   Fritagelserne, der er nævnt i stk. 1 og 3, finder kun anvendelse, når den pågældende fysiske eller juridiske person skriftligt har meddelt den kompetente myndighed i sin medlemsstat, at vedkommende har til hensigt at anvende fritagelsen. Meddelelsen skal ske senest tredive kalenderdage, inden den fysiske eller juridiske person har til hensigt at anvende fritagelsen.

6.   Den kompetente myndighed i medlemsstaten kan forbyde brugen af fritagelsen, hvis den anser den pågældende fysiske eller juridiske person for ikke at opfylde betingelserne for fritagelsen. Et eventuelt forbud skal pålægges inden for den periode på tredive kalenderdage, der er nævnt i stk. 5, eller efterfølgende, hvis den kompetente myndighed bliver klar over, at der er sket ændringer i personens forhold, således at den pågældende ikke længere opfylder betingelserne.

7.   En enhed i et tredjeland, der ikke er autoriseret i Unionen, skal sende den i stk. 5 nævnte meddelelse til den kompetente myndighed for det hovedhandelssystem i Unionen, hvor enheden handler.

8.   En fysisk eller juridisk person, der har givet meddelelse i henhold til stk. 5, skal snarest muligt skriftligt underrette den kompetente myndighed i sin medlemsstat, når der er sket ændringer, som kan påvirke vedkommendes berettigelse til at anvende fritagelsen.

9.   Den kompetente myndighed i hjemlandet kan anmode om skriftlige oplysninger fra en fysisk eller juridisk person, der opererer i henhold til fritagelserne i stk. 1, 3 eller 4, om korte positioner, der besiddes, eller aktiviteter, der udføres i henhold til fritagelsen. Den fysiske eller juridiske person skal stille oplysningerne til rådighed senest fire kalenderdage, efter at anmodningen er sket.

10.   Den relevante kompetente myndighed skal underrette ESMA inden for to uger efter meddelelsen i henhold til stk. 5 og 8 om eventuelle market makers og autoriserede primary dealers, der gør brug af fritagelsen, og om eventuelle market makers og autoriserede primary dealers, der ikke længere gør brug af fritagelsen.

11.   ESMA skal på sit websted offentliggøre og opdatere en liste over market makers og autoriserede primary dealers, der anvender fritagelsen.

KAPITEL V

DE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS OG ESMA's INTERVENTIONSBEFØJELSER

Afdeling 1

De kompetente myndigheders beføjelser

Artikel 16

Offentliggørelse i ekstraordinære situationer

1.   Den relevante kompetente myndighed i en medlemsstat kan kræve, at en fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition med hensyn til specifikke finansielle instrumenter eller klasse af finansielle instrumenter, skal underrette myndigheden eller offentliggøre oplysninger om positionen, så snart den pågældende position når eller falder under en meddelelsestærskel, der fastsættes af den kompetente myndighed, når alle følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten eller i en eller flere andre medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten eller i en eller flere andre medlemsstater.

| b) | I tilfælde af offentliggørelse vil foranstaltningen ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde af offentliggørelse vil foranstaltningen ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.

2.   Stk. 1 gælder ikke for finansielle instrumenter, for hvilke der allerede kræves gennemsigtighed i henhold til artikel 5-8.

Artikel 16a

Långiveres meddelelse i ekstraordinære situationer

1.
     
  Den kompetente myndighed i en medlemsstat kan træffe den foranstaltning, der er nævnt i stk. 2, når begge følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten.

| b) | Foranstaltningen vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele. |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningen vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.

2.
     
  Den kompetente myndighed i en medlemsstat kan kræve, at fysiske eller juridiske personer, der er engageret i udlån af et specifikt instrument eller klasse af finansielle instrumenter, meddeler enhver betydelig stigning i de gebyrer, der kræves for dette udlån.

Artikel 17

Begrænsninger af short selling og lignende transaktioner i ekstraordinære situationer

1.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat
  , hvor det primære handelssystem for et finansielt instrument findes,
  kan træffe den foranstaltning, der er nævnt i stk. 2 eller 3, når alle følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten eller i en eller flere andre medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten eller i en eller flere andre medlemsstater.

| b) | Foranstaltningen
  vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele
  . |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningen
  vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele
  .

2.   Den relevante kompetente myndighed i medlemsstaten kan forbyde fysiske eller juridiske personer at indgå i, eller pålægge dem betingelser, når de indgår i:

| a) | Short selling eller |
| --- | --- |

a)

Short selling eller

| b) | En transaktion, der ikke er short selling, som frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, og hvor virkningen eller en af virkningerne af den pågældende transaktion er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af et andet finansielt instrument. |
| --- | --- |

b)

En transaktion, der ikke er short selling, som frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, og hvor virkningen eller en af virkningerne af den pågældende transaktion er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af et andet finansielt instrument.

3.   Den relevante kompetente myndighed i en medlemsstat kan hindre fysiske eller juridiske personer i at indgå i transaktioner med hensyn til finansielle instrumenter eller begrænse værdien af transaktioner i det finansielle instrument, hvori der kan indgås transaktioner.

4.   En foranstaltning i henhold til stk. 2 eller 3 kan gælde for transaktioner vedrørende alle finansielle instrumenter af en bestemt klasse eller et bestemt finansielt instrument. Foranstaltningen kan gælde under forhold eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af den relevante kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked.

Artikel 18

Begrænsninger af credit default swap-transaktioner i ekstraordinære situationer

1.   Den kompetente myndighed i en medlemsstat kan begrænse fysiske eller juridiske personers deltagelse i credit default swap-transaktioner med hensyn til en forpligtelse
  indgået af dens egen
  medlemsstat eller begrænse værdien af udækkede credit default swap-positioner, der kan indgås af fysiske eller juridiske personer, og som angår en forpligtelse
  indgået af dens egen
  medlemsstat, hvor begge de følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten eller i en eller flere andre medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Der er ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i medlemsstaten eller i en eller flere andre medlemsstater.

| b) | Foranstaltningen
  vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele
  . |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningen
  vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele
  .

2.   En foranstaltning i henhold til stk. 1 kan gælde for credit default swap-transaktioner af en bestemt klasse eller bestemte credit default swap-transaktioner. Foranstaltningen kan gælde under forhold eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af de kompetente myndigheder. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked.

2a.
     
  En kompetent myndighed, der har truffet en foranstaltning under stk. 1, kan anmode ESMA om at overveje at udøve sine beføjelser i henhold til artikel 24, stk. 1, litra c), hvis de ugunstige hændelser eller den ugunstige udvikling, som man søger at afhjælpe, kræver, at foranstaltningen træffes på unionsplan.

Artikel 19

Beføjelse til midlertidigt at begrænse short selling af finansielle instrumenter i tilfælde af et betydeligt kursfald

1.   Hvis kursen på et finansielt instrument på en enkelt handelsdag er faldet med den værdi, der er nævnt i stk. 4, fra det pågældende handelssystems slutkurs den foregående handelsdag, kan den kompetente myndighed i handelssystemets hjemland overveje, om det er hensigtsmæssigt at forbyde fysiske eller juridiske personer eller begrænse deres adgang til at indgå i short selling af det finansielle instrument i det pågældende handelssystem for at hindre et forstyrrende fald i kursen på det finansielle instrument.

Hvis den kompetente myndighed er overbevist i henhold til første afsnit om, at det er hensigtsmæssigt at gøre dette, kan myndigheden, når det drejer sig om en aktie eller statsobligation, forbyde personer, eller begrænse deres adgang til, at indgå i short selling i det pågældende handelssystem, eller, hvis det drejer sig en anden type finansielt instrument, begrænse transaktionerne i et sådant instrument i det pågældende handelssystem.

2.   Foranstaltningen gælder maksimalt til slutningen på den handelsdag, der følger efter den handelsdag, hvor kursfaldet fandt sted.
  Den kompetente myndighed i hjemlandet kan forlænge foranstaltningens varighed, hvis grundene til at træffe denne foranstaltning berettiger til en sådan forlængelse.

3.   Foranstaltningen skal gælde under forhold eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af den kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked.

3a.
     
  Efter modtagelse af meddelelse fra en kompetent myndighed om at forbyde eller begrænse fysiske eller juridiske personers adgang til at indgå i short selling af det finansielle instrument i det pågældende handelssystem vurderer ESMA inden begyndelsen af den følgende handelsdag, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at udvide foranstaltningen til alle handelssystemer, som handler med det pågældende finansielle instrument, med foranstaltningen i henhold til artikel 24.

4.   Faldet i værdien skal være på 10 % eller mere, når det drejer sig om en aktie. For andre klasser af finansielle instrumenter fastsættes procenten af Kommissionen.

Om nødvendigt kan ESMA afgive og sende Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en udtalelse om justering af de i stk. 4 omhandlede tærskler, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.

Kommissionen
  vedtager tre måneder efter modtagelsen af ESMA's udtalelse
  delegerede retsakter i henhold til artikel 36
  med henblik på at præcisere mulighederne for perioden for foranstaltningens anvendelse og
  faldet i værdien for finansielle instrumenter ▐ under hensyntagen til specificiteten af hver enkelt klasse af finansielle instrumenter
  og forskelle i volatilitet
  .

5.   
  For at sikre konsekvent harmonisering af denne artikel udarbejder ESMA udkast til
  forskriftsmæssige tekniske standarder, der fastsætter metoden til beregning af faldet på 10 % for aktier og af faldet i værdi, som fastsættes af Kommissionen som nævnt i stk. 4. ESMA forelægger udkast til disse gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [31. december 2011].

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de
  forskriftsmæssige
  tekniske
  standarder, der er nævnt i første afsnit, ▐ i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 20

Begrænsningsperiode

Enhver foranstaltning, der indføres i henhold til artikel 16,
  16a,
  17 eller 18, gælder i en startperiode på maksimalt tre måneder, regnet fra den dato, hvor meddelelsen, som er omhandlet i artikel 21, offentliggøres.

En sådan foranstaltning kan forlænges med flere perioder på maksimalt tre måneder ad gangen,
  hvis grundene til at træffe denne foranstaltning fortsat gør sig gældende
  .
  Såfremt beslutningen ikke forlænges efter den tre måneders periode, udløber den automatisk.

Artikel 21

Meddelelse om begrænsninger

1.   En kompetent myndighed skal på sit websted offentliggøre meddelelse om eventuelle beslutninger om at indføre eller forlænge foranstaltninger, der er nævnt i artikel 16-19.

2.   Meddelelsen skal som minimum indeholde oplysninger om:

| a) | de indførte foranstaltninger, herunder de instrumenter og klasser af transaktioner, som de gælder for, og varigheden af foranstaltningerne |
| --- | --- |

a)

de indførte foranstaltninger, herunder de instrumenter og klasser af transaktioner, som de gælder for, og varigheden af foranstaltningerne

| b) | årsagerne til, at den kompetente myndighed mener, at det er nødvendigt at indføre de pågældende foranstaltninger, herunder dokumentation for årsagerne. |
| --- | --- |

b)

årsagerne til, at den kompetente myndighed mener, at det er nødvendigt at indføre de pågældende foranstaltninger, herunder dokumentation for årsagerne.

3.   En foranstaltning i henhold til artikel 16-19 får virkning, når meddelelsen offentliggøres, eller på et tidspunkt, der er angivet i meddelelsen, og som er efter offentliggørelsen, og den finder kun anvendelse på transaktioner, der indgås, efter at foranstaltningen er trådt i kraft.

Artikel 22

Meddelelse til ESMA og andre kompetente myndigheder

1.   Inden en eventuel foranstaltning i henhold til artikel 16,
  16a,
  17 eller 18 indføres eller forlænges, og inden en eventuel begrænsning i henhold til artikel 19 indføres, skal en kompetent myndighed underrette ESMA og andre kompetente myndigheder om den foranstaltning, myndigheden påtænker.

2.   Meddelelsen skal indeholde oplysninger om de foreslåede foranstaltninger, klassen af finansielle instrumenter og transaktioner, de vil gælde for, begrundelse for årsagerne og det tidspunkt, hvor foranstaltningerne får virkning.

3.   Meddelelse om et forslag til indførelse eller forlængelse af en foranstaltning i henhold til artikel 16,
  16a,
  17 og 18 skal ske senest 24 timer, før foranstaltningen påtænkes at få virkning eller blive forlænget. I ekstraordinære situationer kan en kompetent myndighed give meddelelse mindre end 24 timer, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning, når det ikke er muligt at give et varsel på 24 timer. Meddelelse i henhold til artikel 19 skal ske, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning.

4.   En kompetent myndighed i en medlemsstat, som modtager meddelelse i henhold til denne artikel, kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 16-19 i den medlemsstat, hvor det er godtgjort, at foranstaltningen er nødvendig, for at assistere den anden kompetente myndighed. Den kompetente myndighed skal også give varsel i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, når den har til hensigt at træffe foranstaltninger.

Afdeling 2

ESMA's beføjelser

Artikel 23

ESMA's koordinering

1.   ESMA skal spille en støttende og koordinerende rolle med hensyn til foranstaltninger, der træffes af kompetente myndigheder i henhold til afdeling 1. ESMA skal især sikre, at kompetente myndigheder optræder konsistent med hensyn til foranstaltninger i henhold til afdeling 1, specielt med hensyn til, hvornår det er nødvendigt at bruge beføjelserne i afdeling 1, karakteren af de indførte foranstaltninger samt ikrafttræden og varighed af eventuelle foranstaltninger.

2.   Når ESMA har fået meddelelse i henhold til artikel 22 om en eventuel foranstaltning, som skal indføres eller forlænges i henhold til artikel 16,
  16a,
  17 eller 18, skal ESMA inden for 24 timer
  udstede en afgørelse
  om, hvorvidt ESMA finder, at foranstaltningen eller den foreslåede foranstaltning er nødvendig for at håndtere den ekstraordinære situation.
  Afgørelsen
  skal angive, hvorvidt ESMA mener, at ugunstige hændelser eller en ugunstig udvikling er opstået, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en eller flere medlemsstater, at foranstaltningen eller den foreslåede foranstaltning er hensigtsmæssig og forholdsmæssigt tilpasset til at håndtere den pågældende trussel, samt om den foreslåede varighed af foranstaltningerne er berettiget. Hvis ESMA mener, at en foranstaltning fra andre kompetente myndigheder er nødvendig for at håndtere truslen, skal dette også angives i
  afgørelsen, og disse kompetente myndigheder anmodes om inden for 24 timer at indføre disse foranstaltninger
  .
  Afgørelsen
  skal offentliggøres på ESMA's websted.

3.   
  Hvis ESMA mener, at der bør indføres en foranstaltning på unionsplan, er dens afgørelse bindende for de kompetente myndigheder og skal indføres inden 24 timer
  .

3a.
     
  ESMA revurderer foranstaltningerne i denne artikel regelmæssigt og under alle omstændigheder hver tredje måned. Såfremt beslutningen ikke forlænges efter den tre måneders periode, udløber den automatisk.

Artikel 24

ESMA's interventionsbeføjelser

1.   I overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1095/2010 skal ESMA, når alle betingelser i stk. 2 er opfyldt, træffe en eller flere af følgende foranstaltninger:

| a) | kræve, at en fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition med hensyn til specifikke finansielle instrumenter eller klasse af finansielle instrumenter, underretter en kompetent myndighed eller offentliggør oplysninger om en sådan position |
| --- | --- |

a)

kræve, at en fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition med hensyn til specifikke finansielle instrumenter eller klasse af finansielle instrumenter, underretter en kompetent myndighed eller offentliggør oplysninger om en sådan position

| b) | forbyde eller indføre betingelser for, at en fysisk eller juridisk person indgår i short selling eller en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, og hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af et andet finansielt instrument |
| --- | --- |

b)

forbyde eller indføre betingelser for, at en fysisk eller juridisk person indgår i short selling eller en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, og hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af et andet finansielt instrument

| c) | begrænse fysiske eller juridiske personers deltagelse i credit default swap-transaktioner med hensyn til en forpligtelse hos en medlemsstat eller Unionen eller begrænse værdien af udækkede credit default swap-positioner, der kan indgås af fysiske eller juridiske personer, og som angår en forpligtelse hos en medlemsstat eller Unionen |
| --- | --- |

c)

begrænse fysiske eller juridiske personers deltagelse i credit default swap-transaktioner med hensyn til en forpligtelse hos en medlemsstat eller Unionen eller begrænse værdien af udækkede credit default swap-positioner, der kan indgås af fysiske eller juridiske personer, og som angår en forpligtelse hos en medlemsstat eller Unionen

| d) | hindre fysiske eller juridiske personer i at indgå i transaktioner med hensyn til finansielle instrumenter
  , der henhører under denne forordnings anvendelsesområde,
  eller begrænse værdien af transaktioner i det finansielle instrument, hvori der kan indgås transaktioner. |
| --- | --- |

d)

hindre fysiske eller juridiske personer i at indgå i transaktioner med hensyn til finansielle instrumenter
  , der henhører under denne forordnings anvendelsesområde,
  eller begrænse værdien af transaktioner i det finansielle instrument, hvori der kan indgås transaktioner.

En foranstaltning kan gælde under forhold eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af den relevante kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked.

2.   ESMA kan kun træffe beslutning efter stk. 1, når begge følgende betingelser er opfyldt:

| a) | de foranstaltninger, som er angivet i første afsnit, litra a)-d), omhandler en trussel mod de finansielle markeders funktion og integritet eller stabiliteten i dele af eller hele det finansielle system i Unionen, og der er grænseoverskridende konsekvenser |
| --- | --- |

a)

de foranstaltninger, som er angivet i første afsnit, litra a)-d), omhandler en trussel mod de finansielle markeders funktion og integritet eller stabiliteten i dele af eller hele det finansielle system i Unionen, og der er grænseoverskridende konsekvenser

| b) | en eller flere kompetente myndigheder har ikke truffet foranstaltninger til at håndtere truslen, eller foranstaltninger, der er blevet truffet, håndterer ikke i tilstrækkelig grad truslen. |
| --- | --- |

b)

en eller flere kompetente myndigheder har ikke truffet foranstaltninger til at håndtere truslen, eller foranstaltninger, der er blevet truffet, håndterer ikke i tilstrækkelig grad truslen.

3.   Når ESMA træffer foranstaltninger som nævnt i stk. 1, skal det ske under hensyntagen til, i hvilket omfang foranstaltningen:

| a) | i betydelig grad vil håndtere truslen mod de finansielle markeders rette funktion og integritet eller mod stabiliteten af dele af eller hele det finansielle system i Unionen eller i betydelig grad forbedre kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen, |
| --- | --- |

a)

i betydelig grad vil håndtere truslen mod de finansielle markeders rette funktion og integritet eller mod stabiliteten af dele af eller hele det finansielle system i Unionen eller i betydelig grad forbedre kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen,

| b) | ikke vil skabe risiko for tilsynsarbitrage |
| --- | --- |

b)

ikke vil skabe risiko for tilsynsarbitrage

| c) | ikke vil have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, herunder reducere likviditeten på disse markeder eller skabe usikkerhed for markedsdeltagerne, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele. |
| --- | --- |

c)

ikke vil have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, herunder reducere likviditeten på disse markeder eller skabe usikkerhed for markedsdeltagerne, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.

Når en eller flere kompetente myndigheder har truffet en foranstaltning i henhold til artikel 16,
  16a,
  17 eller 18, kan ESMA træffe enhver af de i stk. 1 nævnte foranstaltninger uden at
  udstede
  den
  afgørelse
  , der er fastlagt i artikel 23.

4.   Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, skal ESMA, når det er hensigtsmæssigt, rådføre sig med Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici og andre relevante myndigheder.

5.   Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, skal ESMA underrette de kompetente myndigheder om den påtænkte foranstaltning. Meddelelsen skal indeholde oplysninger om de foreslåede foranstaltninger, klassen af finansielle instrumenter og transaktioner, de vil gælde for, begrundelse for årsagerne og det tidspunkt, hvor foranstaltningerne skal træde i kraft.

6.   Meddelelsen skal give senest 24 timer, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning eller bliver forlænget. I ekstraordinære situationer kan en kompetent myndighed give meddelelse mindre end 24 timer, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning, når det ikke er muligt at give et varsel på 24 timer.

7.   ESMA skal på sit websted offentliggøre meddelelse om eventuelle beslutninger om at indføre eller forlænge foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1. Meddelelsen skal som minimum indeholde følgende:

| a) | de indførte foranstaltninger, herunder de instrumenter og klasser af transaktioner, som de gælder for, og varigheden af foranstaltningerne |
| --- | --- |

a)

de indførte foranstaltninger, herunder de instrumenter og klasser af transaktioner, som de gælder for, og varigheden af foranstaltningerne

| b) | årsagerne til, at ESMA mener, at det er nødvendigt at indføre de pågældende foranstaltninger, herunder dokumentation for årsagerne. |
| --- | --- |

b)

årsagerne til, at ESMA mener, at det er nødvendigt at indføre de pågældende foranstaltninger, herunder dokumentation for årsagerne.

8.   En foranstaltning får virkning, når meddelelsen offentliggøres, eller på et tidspunkt, der er angivet i meddelelsen, og som er efter offentliggørelsen, og den finder kun anvendelse på transaktioner, der indgås, efter at foranstaltningen er trådt i kraft.

9.   ESMA revurderer sine foranstaltninger som nævnt i stk. 1 med passende mellemrum og mindst hver tredje måned. Hvis en beslutning ikke forlænges efter den tre måneders periode, udløber den automatisk. Stk. 2-8 finder anvendelse ved forlængelse af foranstaltninger.

10.   En foranstaltning, der indføres af ESMA i henhold til denne artikel, har forret for eventuelle andre foranstaltninger truffet af en kompetent myndighed i henhold til afdeling 1.

Artikel 25

Yderligere præcisering af ugunstige hændelser eller ugunstig udvikling

Kommissionen
  tillægges beføjelser til at vedtage
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36, der præciserer kriterier og faktorer, der skal tages hensyn til af de kompetente myndigheder og ESMA ved bestemmelsen af, hvornår de i artikel 16,
  16a,
  17, 18 og 23 nævnte ugunstige hændelser eller ugunstig udvikling og de i artikel 24, stk. 2, litra a), nævnte trusler opstår.

KAPITEL VI

DE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS ROLLE

Artikel 26

De kompetente myndigheder

Hver medlemsstat udpeger en kompetent myndighed i forbindelse med denne forordning.
  Disse kompetente myndigheder skal være offentlige myndigheder.
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen, ESMA og de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater om de udpegede myndigheder.

Artikel 27

De kompetente myndigheders beføjelser

1.   De kompetente myndigheder tillægges alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver i henhold til denne forordning. De udøver deres beføjelser på enhver af følgende måder:

| a) | direkte |
| --- | --- |

a)

direkte

| b) | i samarbejde med andre myndigheder |
| --- | --- |

b)

i samarbejde med andre myndigheder

| c) | ved begæring til de kompetente retlige myndigheder. |
| --- | --- |

c)

ved begæring til de kompetente retlige myndigheder.

2.   I overensstemmelse med national lovgivning tillægges medlemsstaternes kompetente myndigheder følgende beføjelser:

| a) | at få adgang til ethvert dokument i enhver form og modtage eller tage en genpart deraf |
| --- | --- |

a)

at få adgang til ethvert dokument i enhver form og modtage eller tage en genpart deraf

| b) | at kræve oplysninger fra enhver fysisk eller juridisk person og om nødvendigt indkalde og høre en fysisk eller juridisk person for at indhente oplysninger |
| --- | --- |

b)

at kræve oplysninger fra enhver fysisk eller juridisk person og om nødvendigt indkalde og høre en fysisk eller juridisk person for at indhente oplysninger

| c) | at gennemføre varslede eller uvarslede kontrolbesøg på stedet |
| --- | --- |

c)

at gennemføre varslede eller uvarslede kontrolbesøg på stedet

| d) | at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og registreret datatrafik |
| --- | --- |

d)

at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og registreret datatrafik

| e) | at kræve, at en praksis, der er i strid med bestemmelserne i denne forordning, bringes til ophør |
| --- | --- |

e)

at kræve, at en praksis, der er i strid med bestemmelserne i denne forordning, bringes til ophør

| f) | at begære indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver. |
| --- | --- |

f)

at begære indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver.

3.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder tillægges, med forbehold af stk. 2, litra a) og b), beføjelser til i enkeltstående tilfælde at anmode en fysisk eller juridisk person, der indgår i en credit default swap-transaktion, om at fremlægge følgende:

| a) | en forklaring af formålet med transaktionen, og hvorvidt den finder sted med henblik på afdækning af en risiko eller andet |
| --- | --- |

a)

en forklaring af formålet med transaktionen, og hvorvidt den finder sted med henblik på afdækning af en risiko eller andet

| b) | oplysninger, der bekræfter den underliggende risiko, når transaktionen sker med henblik på afdækning. |
| --- | --- |

b)

oplysninger, der bekræfter den underliggende risiko, når transaktionen sker med henblik på afdækning.

Artikel 28

Undersøgelser, der kan foretages af ESMA

ESMA kan efter anmodning fra en eller flere kompetente myndigheder
  , Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen
  eller på eget initiativ foretage en undersøgelse af en bestemt problemstilling eller praksis i forbindelse med short selling eller brugen af credit default swaps for at vurdere, om den pågældende problemstilling eller praksis udgør en eventuel trussel mod den finansielle stabilitet eller markedstilliden i Unionen.

ESMA skal offentliggøre en rapport, der indeholder resultatet af undersøgelsen og eventuelle anbefalinger med hensyn til den pågældende problemstilling eller praksis
  inden tre måneder efter undersøgelsens afslutning
  .

Artikel 29

Tavshedspligt

1.   Tavshedspligten gælder for alle fysiske eller juridiske personer, der arbejder eller har arbejdet for den kompetente myndighed, eller for enhver myndighed eller fysisk eller juridisk person, som den kompetente myndighed har overdraget opgaver til, herunder revisorer og sagkyndige, der har indgået en kontrakt med den kompetente myndighed.
  Fortrolige oplysninger,
  der er omfattet af tavshedspligt, må ikke videregives til nogen anden fysisk eller juridisk person eller myndighed, medmindre det er nødvendigt i forbindelse med en eventuel retsforfølgning.

2.   Alle oplysninger, der udveksles mellem kompetente myndigheder i henhold til denne forordning,
  der vedrører forretninger eller driftsmæssige betingelser og andre økonomiske eller personlige anliggender,
  betragtes som fortrolige
  i ikke over ti år og er omfattet af tavshedspligt
  , undtagen når den kompetente myndighed på det tidspunkt, hvor oplysningerne blev meddelt, har erklæret, at disse oplysninger kan videregives eller når det er nødvendigt i forbindelse med en eventuel retsforfølgning.

Artikel 30

Pligt til at samarbejde

Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal samarbejde, når det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt i forbindelse med denne forordning. De kompetente myndigheder skal især uden unødig forsinkelse meddele hinanden de oplysninger, der er relevante for, at de kan udføre deres opgaver i henhold til denne forordning.

Artikel 30a

Samarbejde med ESMA

1.
     
  De kompetente myndigheder samarbejder med ESMA, for så vidt angår denne forordning, i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.

2.
     
  De kompetente myndigheder giver hurtigst muligt ESMA alle de oplysninger, der er nødvendige for, at den kan varetage sine opgaver i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.

Artikel 31

Samarbejde ved anmodning om kontrol eller undersøgelser på stedet

1.   Den kompetente myndighed i en medlemsstat kan anmode om assistance fra den kompetente myndighed i en anden medlemsstat med henblik på kontrol eller undersøgelser på stedet.

Den kompetente myndighed informerer ESMA om enhver anmodning som omhandlet i første afsnit. ESMA skal i tilfælde af en kontrol eller undersøgelse med grænseoverskridende konsekvenser varetage koordinationen i forbindelse hermed.

2.   Når en kompetent myndighed modtager en anmodning fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat om at gennemføre et kontrolbesøg på stedet eller en undersøgelse, kan den:

| a) | selv gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen |
| --- | --- |

a)

selv gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen

| b) | give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til at deltage i et kontrolbesøg på stedet eller en undersøgelse |
| --- | --- |

b)

give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til at deltage i et kontrolbesøg på stedet eller en undersøgelse

| c) | give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til selv at gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen |
| --- | --- |

c)

give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til selv at gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen

| d) | udpege revisorer eller andre sagkyndige til at gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen |
| --- | --- |

d)

udpege revisorer eller andre sagkyndige til at gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen

| e) | dele specifikke opgaver i forbindelse med tilsynsaktiviteter med de andre kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

e)

dele specifikke opgaver i forbindelse med tilsynsaktiviteter med de andre kompetente myndigheder.

2a.
     
  ESMA kan også foretage alle nødvendige kontroller på stedet med eller uden forudgående meddelelse.

ESMA kan anmode medlemsstaternes kompetente myndigheder om at varetage særlige undersøgelsesopgaver og foretage kontroller på stedet.

Artikel 32

Samarbejde med tredjelande

1.   De kompetente myndigheder skal indgå samarbejdsaftaler med kompetente myndigheder i tredjelande om udveksling af oplysninger med
  tredjelandes tilsynsmyndigheder
  , håndhævelsen af forpligtelser i henhold til denne forordning i tredjeland og den kompetente myndigheds indførelse af foranstaltninger som supplement til foranstaltninger, der træffes i henhold til artikel 16-25.

En kompetent myndighed skal underrette ESMA og andre kompetente myndigheder, når den påtænker at indgå en sådan aftale.

1a.
     
  De kompetente myndigheder sender i overensstemmelse med artikel 30a de oplysninger, der er modtaget fra tredjelandes tilsynsmyndigheder, til ESMA.

2.   ESMA koordinerer udviklingen af samarbejdsaftaler mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og de relevante
  tredjelandes tilsynsmyndigheder
  .
  ESMA vedtager retningslinjer for udarbejdelse af
  en aftaleskabelon, der
  skal
  bruges af de kompetente myndigheder
  i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

ESMA koordinerer også udvekslingen mellem kompetente myndigheder af oplysninger, der er modtaget fra
  tredjelandes tilsynsmyndigheder
  , og som kan være relevante, når der skal træffes foranstaltninger i henhold til artikel 16-25.

3.   De kompetente myndigheder skal kun indgå samarbejdsaftaler, der indebærer udveksling af oplysninger, med
  tredjelandes tilsynsmyndigheder
  , hvis de oplysninger, der således meddeles, er beskyttet af en tavshedspligt, som mindst er ækvivalent med den, der er fastsat i artikel 29. En sådan udveksling af oplysninger skal ske med henblik på de pågældende kompetente myndigheders varetagelse af deres opgaver.

Artikel 33

Overførsel og opbevaring af personoplysninger

Med hensyn til overførsel af personoplysninger mellem medlemsstater eller mellem medlemsstater og et tredjeland skal medlemsstaterne anvende direktiv 95/46/EF. Med hensyn til overførsel af personoplysninger fra ESMA til medlemsstater eller til et tredjeland skal ESMA overholde forordning (EF) nr. 45/2001.

Oplysninger må maksimalt opbevares i 5 år.

Artikel 34

Videregivelse af oplysninger fra tredjelande

Den kompetente myndighed i en medlemsstat kan overføre oplysninger og analyse af oplysninger til
  tilsynsmyndigheden i
  et tredjeland, når betingelserne i artikel 25 og 26 i direktiv 95/46/EF er opfyldt, og kun fra sag til sag. En medlemsstats kompetente myndighed skal sikre sig, at overførslen er nødvendig i henhold til denne forordning.
  Overførsel af oplysninger må kun ske, hvis
  tredjelandet
  garanterer, at
  oplysningerne
  ikke overføres
  til et andet tredjeland uden udtrykkelig skriftlig tilladelse fra medlemsstatens kompetente myndighed.

Den kompetente myndighed i en medlemsstat må kun videregive oplysninger, der er
  fortrolige i henhold til artikel 29, og som er
  modtaget fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat, til
  et tredjelands tilsynsmyndighed
  , når den kompetente myndighed i den berørte medlemsstat har fået en udtrykkelig tilladelse fra den kompetente myndighed, der har overført oplysningerne, og når oplysningerne i givet fald videregives til de formål, for hvilke denne kompetente myndighed har givet sin tilladelse.

Artikel 35

Sanktioner

På grundlag af retningslinjerne vedtaget af ESMA og under hensyntagen til Kommissionens meddelelse om udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser
  fastsætter
  medlemsstaterne i overensstemmelse med de grundlæggende principper i deres nationale lovgivning
  bestemmelser om administrative foranstaltninger, sanktioner og bøder for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. De pågældende foranstaltninger, sanktioner og bøder skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.
  Hvis sælger overtræder bestemmelserne i artikel 12, skal sanktionerne være tilstrækkeligt høje til, at sælgeren ikke har mulighed for at opnå et overskud.

ESMA vedtager retningslinjer for typen af administrative foranstaltninger og sanktioner, som medlemsstaterne skal vedtage, i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.

Medlemsstaterne giver senest den [1. juli 2012] Kommissionen
  og ESMA
  meddelelse om
  de bestemmelser, der er nævnt første og andet afsnit,
  og
  underretter dem
  omgående
  om
  senere ændringer, der har betydning for
  disse bestemmelser
  .

ESMA offentliggør og opdaterer regelmæssigt på sit websted en oversigt over eksisterende administrative foranstaltninger og sanktioner pr. medlemsstat.

Medlemsstaterne forsyner ESMA årligt med aggregerede oplysninger om alle de administrative foranstaltninger og sanktioner, der er indført. Hvis en kompetent myndighed oplyser offentligheden om, at en administrativ foranstaltning eller sanktion er blevet indført, giver den samtidig ESMA meddelelse herom.

KAPITEL VIII

DELEGEREDE RETSAKTER

Artikel 36

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   
  De
  delegerede beføjelser i
  artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 2, artikel 7, stk. 3, artikel 8, stk. 3, artikel 15, stk. 2, artikel 19, stk. 4 og artikel 25 tillægges Kommissionen
  for en ubegrænset periode.

2a.
     
  Inden Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, bestræber den sig på at rådføre sig med ESMA.

3.   Delegationen af beføjelser i
  artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 2, artikel 7, stk. 3, artikel 8, stk. 3, artikel 15, stk. 2, artikel 19, stk. 4, og artikel 25
  , kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør.
  Afgørelsen om tilbagetagelsen
  får virkning
  dagen efter offentliggørelsen af denne afgørelse i Den Europæiske Unions Tidende
  eller på et senere tidspunkt,
  der angives
  i afgørelsen. Afgørelsen er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom
  .

5.   
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 2, artikel 7, stk. 3, artikel 8, stk. 3, artikel 15, stk. 2, artikel 19, stk. 4 og artikel 25
  ,
  træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen om den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden fristens udløb begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse
  . Fristen forlænges med
  tre måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

▐

Artikel 39

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF (12).
  Dette udvalg er et udvalg som defineret i forordning (EU) nr. 182/2011

   (13).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i
  forordning (EU) nr. 182/2011
  , jf. dennes artikel 8.

▐

Artikel 39a

Frist for vedtagelse af delegerede retsakter

Kommissionen vedtager de delegerede retsakter i artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 2, artikel 7, stk. 3, artikel 8, stk. 3, artikel 15, stk. 2, artikel 19, stk. 4 og artikel 25 inden den ... (14).

KAPITEL VIII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 40

Gennemgang og rapportering

Senest den
  30. juni 2013
  aflægger Kommissionen på baggrund af drøftelser med de kompetente myndigheder og ESMA rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om:

| a) | hensigtsmæssigheden af rapporterings- og offentliggørelsestærsklerne i henhold til artikel 5 ▐ og 8 |
| --- | --- |

a)

hensigtsmæssigheden af rapporterings- og offentliggørelsestærsklerne i henhold til artikel 5 ▐ og 8

| aa) | hensigtsmæssigheden af kravene om fremlæggelse af oplysningerne for offentligheden, offentliggørelseskravet og offentliggørelsestærsklerne under artikel 7 navnlig med henblik på deres virkninger for likviditeten og volatiliteten af de finansielle markeder |
| --- | --- |

aa)

hensigtsmæssigheden af kravene om fremlæggelse af oplysningerne for offentligheden, offentliggørelseskravet og offentliggørelsestærsklerne under artikel 7 navnlig med henblik på deres virkninger for likviditeten og volatiliteten af de finansielle markeder

| ab) | hvorvidt direkte, centraliseret rapportering til ESMA er hensigtsmæssig |
| --- | --- |

ab)

hvorvidt direkte, centraliseret rapportering til ESMA er hensigtsmæssig

| b) | de i kapitel II omhandlede begrænsningers og kravs funktion |
| --- | --- |

b)

de i kapitel II omhandlede begrænsningers og kravs funktion

| c) | hvorvidt eventuelt andre begrænsninger eller betingelser er hensigtsmæssige i forbindelse med short selling eller credit default swaps. |
| --- | --- |

c)

hvorvidt eventuelt andre begrænsninger eller betingelser er hensigtsmæssige i forbindelse med short selling eller credit default swaps.

Artikel 41

Overgangsbestemmelse

Eksisterende foranstaltninger, der falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og som er trådt i kraft inden den 15. september 2010, kan fortsat anvendes indtil den [1. juli 2013], forudsat at de meddeles til Kommissionen.

Artikel 41a

ESMA's ansatte og ressourcer

ESMA vurderer inden den 31. december 2011 de behov for ansatte og ressourcer, som opstår som følge af overtagelsen af dens beføjelser og opgaver i overensstemmelse med denne forordning, og sender Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport.

Artikel 42

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den [1. juli 2012].

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EFT C 84 af 17.3.2011, s. 34.

1

(2)  EUT C 91 af 23.3.2011, s. 1.

2

(3)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

4

(5)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

5

(6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

6

(7)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

7

(8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår registreringsforpligtelser for investeringsselskaber, indberetning af transaktioner, markedsgennemsigtighed, optagelse af finansielle instrumenter til handel samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv, EUT L 241 af 2.9.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

9

(10)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

10

(11)  EUT L 336 af 23.12.2003, s. 33.

11

(12)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45.

12

(13)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

13

EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(14)  
  Seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

14

Seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/328 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/328

---

Tirsdag den 5. juli 2011Investorgarantiordninger ***I

P7_TA(2011)0313

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger (KOM(2010)0371 - C7-0174/2010 - 2010/0199(COD))

2013/C 33 E/37

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0371),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0174/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0174/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, der inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det svenske parlament og Det Forenede Kongeriges Underhus, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, der inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det svenske parlament og Det Forenede Kongeriges Underhus, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0167/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0167/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 99 af 31.3.2011, s. 1.

---

Tirsdag den 5. juli 2011P7_TC1-COD(2010)0199

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 53, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I en af Kommissionen rekvireret rapport, der blev offentliggjort den 25. februar 2009 og udarbejdet af en ekspertgruppe på højt niveau under forsæde af Jacques de Larosière, konkluderedes det, at det er nødvendigt at styrke tilsynssystemet for den finansielle sektor i Den Europæiske Union for at nedsætte risikoen for og omfanget af kommende finanskriser, og det anbefales heri at indføre omfattende reformer af strukturen i tilsynet, herunder at oprette et europæisk finanstilsynssystem, der omfatter tre europæiske tilsynsmyndigheder, en myndighed for værdipapirsektoren, en for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger og en for banksektoren, og at oprette et europæisk udvalg for systemiske risici. I Kommissionens meddelelse af 4. marts 2009 - Fremdrift i den europæiske genopretning - foreslås det at styrke Unionens lovgivning om finansielle tjenester, og herunder især at øge investorbeskyttelsen. Kommissionen fremsatte i september 2009 lovgivningspakken for oprettelse af de nye myndigheder, herunder Den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (3), især for at bidrage til en konsekvent anvendelse af EU-lovgivningen og for at bidrage til fastlæggelsen af fælles standarder og praksis af høj kvalitet. |
| --- | --- |

(1)

I en af Kommissionen rekvireret rapport, der blev offentliggjort den 25. februar 2009 og udarbejdet af en ekspertgruppe på højt niveau under forsæde af Jacques de Larosière, konkluderedes det, at det er nødvendigt at styrke tilsynssystemet for den finansielle sektor i Den Europæiske Union for at nedsætte risikoen for og omfanget af kommende finanskriser, og det anbefales heri at indføre omfattende reformer af strukturen i tilsynet, herunder at oprette et europæisk finanstilsynssystem, der omfatter tre europæiske tilsynsmyndigheder, en myndighed for værdipapirsektoren, en for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger og en for banksektoren, og at oprette et europæisk udvalg for systemiske risici. I Kommissionens meddelelse af 4. marts 2009 - Fremdrift i den europæiske genopretning - foreslås det at styrke Unionens lovgivning om finansielle tjenester, og herunder især at øge investorbeskyttelsen. Kommissionen fremsatte i september 2009 lovgivningspakken for oprettelse af de nye myndigheder, herunder Den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (3), især for at bidrage til en konsekvent anvendelse af EU-lovgivningen og for at bidrage til fastlæggelsen af fælles standarder og praksis af høj kvalitet.

| (2) | Der er behov for at ændre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (4) for at bevare tilliden til det finansielle system og yde investorer bedre beskyttelse i forbindelse med udviklingen i EU-lovgivningen og på de finansielle markeder og problemerne med anvendelsen af direktivet i medlemsstaterne i tilfælde, hvor investeringsselskaber ikke er i stand til at tilbagelevere aktiver, der opbevares på kunders vegne. |
| --- | --- |

(2)

Der er behov for at ændre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (4) for at bevare tilliden til det finansielle system og yde investorer bedre beskyttelse i forbindelse med udviklingen i EU-lovgivningen og på de finansielle markeder og problemerne med anvendelsen af direktivet i medlemsstaterne i tilfælde, hvor investeringsselskaber ikke er i stand til at tilbagelevere aktiver, der opbevares på kunders vegne.

| (3) | Da direktiv 97/9/EF blev vedtaget, supplerede det Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer (5) for at sikre, at den enkelte medlemsstat indførte en investorgarantiordning, som garanterer en harmoniseret minimumsbeskyttelse i det mindste for mindre investorer i tilfælde af, at et investeringsselskab ikke er i stand til at indfri sine forpligtelser over for sine kunder. Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (6) ophævede direktiv 93/22/EØF, indførte det en ny liste over investeringsservice og -aktiviteter for at omfatte hele viften af investororienterede aktiviteter og for at sikre den grad af harmonisering, der er nødvendig for at give investorer en udstrakt beskyttelse og gøre det muligt for investeringsselskaber at levere tjenester i hele Unionen. Der er derfor behov for at tilpasse direktiv 97/9/EF til direktiv 2004/39/EF for at sikre, at ydelse af alle former for investeringsservice og -aktiviteter fortsat er tilstrækkeligt dækket af ordninger. |
| --- | --- |

(3)

Da direktiv 97/9/EF blev vedtaget, supplerede det Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer (5) for at sikre, at den enkelte medlemsstat indførte en investorgarantiordning, som garanterer en harmoniseret minimumsbeskyttelse i det mindste for mindre investorer i tilfælde af, at et investeringsselskab ikke er i stand til at indfri sine forpligtelser over for sine kunder. Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (6) ophævede direktiv 93/22/EØF, indførte det en ny liste over investeringsservice og -aktiviteter for at omfatte hele viften af investororienterede aktiviteter og for at sikre den grad af harmonisering, der er nødvendig for at give investorer en udstrakt beskyttelse og gøre det muligt for investeringsselskaber at levere tjenester i hele Unionen. Der er derfor behov for at tilpasse direktiv 97/9/EF til direktiv 2004/39/EF for at sikre, at ydelse af alle former for investeringsservice og -aktiviteter fortsat er tilstrækkeligt dækket af ordninger.

| (4) | Da direktiv 97/9/EF blev vedtaget, inddrog det indskudsgarantiordningers dækning og funktion, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (7). Derfor er det hensigtsmæssigt fortsat at inddrage ændringer af direktiv 94/19/EF. |
| --- | --- |

(4)

Da direktiv 97/9/EF blev vedtaget, inddrog det indskudsgarantiordningers dækning og funktion, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (7). Derfor er det hensigtsmæssigt fortsat at inddrage ændringer af direktiv 94/19/EF.

| (5) | Investorer er ikke nødvendigvis opmærksomme på begrænsninger i investeringsselskabers
  manglende eller begrænsede
  tilladelser, derfor er det nødvendigt at beskytte dem i situationer, hvor investeringsselskaber handler
  uden tilladelse eller
  i strid med deres tilladelse, især ved at opbevare kunders aktiver eller yde tjenester til en bestemt type kunder
  uden tilladelse eller
  i strid med vilkårene for deres tilladelse. Derfor bør ordningerne dække kunders aktiver, som faktisk opbevares af investeringsselskaber i forbindelse med enhver form for investeringsvirksomhed. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(5)

Investorer er ikke nødvendigvis opmærksomme på begrænsninger i investeringsselskabers
  manglende eller begrænsede
  tilladelser, derfor er det nødvendigt at beskytte dem i situationer, hvor investeringsselskaber handler
  uden tilladelse eller
  i strid med deres tilladelse, især ved at opbevare kunders aktiver eller yde tjenester til en bestemt type kunder
  uden tilladelse eller
  i strid med vilkårene for deres tilladelse. Derfor bør ordningerne dække kunders aktiver, som faktisk opbevares af investeringsselskaber i forbindelse med enhver form for investeringsvirksomhed. [Ændring 1]

| (6) | Ifølge Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (8) har investeringsselskaber tilladelse til at anbringe finansielle instrumenter, som de opbevarer på kunders vegne, på konti, som oprettes hos tredjemand. Tredjemand er ikke nødvendigvis underlagt særlig regulering eller særligt tilsyn. Uanset overholdelsen af direktiv 2006/73/EF kan misligholdelse fra tredjemands side påvirke investorers rettigheder, hvis denne tredjemand ikke er i stand til at tilbagelevere de finansielle instrumenter til investeringsselskabet. For at øge investortilliden er det hensigtsmæssigt at udvide garantien i henhold til direktiv 97/9/EF, uden at dette berører gældende nationale ansvarsordninger, til også at omfatte et investeringsselskab, der ikke er i stand til at tilbagelevere kunders finansielle instrumenter på grund af misligholdelse fra en tredjemands side, hvor de finansielle instrumenter er blevet deponeret af investeringsselskabet eller dets depotinstitutioner. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (8) har investeringsselskaber tilladelse til at anbringe finansielle instrumenter, som de opbevarer på kunders vegne, på konti, som oprettes hos tredjemand. Tredjemand er ikke nødvendigvis underlagt særlig regulering eller særligt tilsyn. Uanset overholdelsen af direktiv 2006/73/EF kan misligholdelse fra tredjemands side påvirke investorers rettigheder, hvis denne tredjemand ikke er i stand til at tilbagelevere de finansielle instrumenter til investeringsselskabet. For at øge investortilliden er det hensigtsmæssigt at udvide garantien i henhold til direktiv 97/9/EF, uden at dette berører gældende nationale ansvarsordninger, til også at omfatte et investeringsselskab, der ikke er i stand til at tilbagelevere kunders finansielle instrumenter på grund af misligholdelse fra en tredjemands side, hvor de finansielle instrumenter er blevet deponeret af investeringsselskabet eller dets depotinstitutioner.

| (7) | Ifølge direktiv 2006/73/EF skal investeringsselskaber placere midler, som de modtager fra en kunde, på en eller flere konti, der oprettes hos tredjemand. Tredjemand kan kun udgøres af en centralbank, et kreditinstitut, en bank, der har tilladelse i et tredjeland, eller en godkendt pengemarkedsfond. De strenge regler i direktiv 2006/73/EF gør det unødvendigt at udvide ordningernes dækning til at omfatte misligholdelse fra den tredjemands side, hvor midlerne er deponeret. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge direktiv 2006/73/EF skal investeringsselskaber placere midler, som de modtager fra en kunde, på en eller flere konti, der oprettes hos tredjemand. Tredjemand kan kun udgøres af en centralbank, et kreditinstitut, en bank, der har tilladelse i et tredjeland, eller en godkendt pengemarkedsfond. De strenge regler i direktiv 2006/73/EF gør det unødvendigt at udvide ordningernes dækning til at omfatte misligholdelse fra den tredjemands side, hvor midlerne er deponeret.

| (8) | Eftersom garantidækningen i henhold til direktiv 94/19/EF nu er højere end den i henhold til dette direktiv, er der behov for at yde den højeste beskyttelse af investorer I tilfælde, hvor både direktiv 94/19/EF og 97/9/EF kunne dække aktiver, som opbevares af banker
  , kunne dækkes af direktiv 94/19/EF eller 97/9/EF,
  .Investoren bør derfor i de tilfælde

  investorer
  være omfattet af garantien i henhold til direktiv 94/19/EF. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(8)

Eftersom garantidækningen i henhold til direktiv 94/19/EF nu er højere end den i henhold til dette direktiv, er der behov for at yde den højeste beskyttelse af investorer I tilfælde, hvor både direktiv 94/19/EF og 97/9/EF kunne dække aktiver, som opbevares af banker
  , kunne dækkes af direktiv 94/19/EF eller 97/9/EF,
  .Investoren bør derfor i de tilfælde

  investorer
  være omfattet af garantien i henhold til direktiv 94/19/EF. [Ændring 2]

| (9) | For at være i stand til at geninddrive udbetalte garantibeløb bør ordninger, der foretager garantibetalinger til investorer for at dække en depositars eller tredjemands misligholdelse, have ret til at indtræde i investorens,

  eller
  investeringsselskabetseller investeringsinstitutters (institutter for kollektiv investering i værdipapirer) rettigheder i likvidationssager for et beløb, der svarer til garantibeløbet. Dette direktiv har ikke til formål at mindske investeringsselskabers eller investeringsinstituttersansvar for at inddrive aktiver fra en depositar eller depotinstitution. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(9)

For at være i stand til at geninddrive udbetalte garantibeløb bør ordninger, der foretager garantibetalinger til investorer for at dække en depositars eller tredjemands misligholdelse, have ret til at indtræde i investorens,

  eller
  investeringsselskabetseller investeringsinstitutters (institutter for kollektiv investering i værdipapirer) rettigheder i likvidationssager for et beløb, der svarer til garantibeløbet. Dette direktiv har ikke til formål at mindske investeringsselskabers eller investeringsinstituttersansvar for at inddrive aktiver fra en depositar eller depotinstitution. [Ændring 3]

| (10) | Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (9) skal investeringsinstitutters aktiver opbevares sikkert hos en depositar. Hvis

  Kommissionen vil i løbet af 2011 udarbejde forslag til ændring af direktiv 2009/65/EF til afklaring af depositarens ansvar, når
  depositaren eller en af dennes underordnede depotinstitutioner misligholder sine forpligtelser og ikke er i stand til at tilbagelevere de finansielle instrumenter, som de opbevarer., påvirker dette værdien af investeringsinstituttets andele eller aktier. For at øge beskyttelsen i denne situation bør deltagere eller aktionærer i investeringsinstitutter have samme beskyttelsesniveau, som hvis de investerede direkte i de pågældende finansielle instrumenter, hvis den enhed, som opbevarer de finansielle instrumenter ikke er i stand til at tilbagelevere dem. Deltagere eller aktionærer i investeringsinstitutter bør modtage et garantibeløb svarende til investeringsinstituttets værditab. Samtidig bør de være i stand til at beholde

  Når revisionen af direktiv 2009/65/EF er fuldført, bør Kommissionen analysere, i hvilke situationer et investeringsinstituts depositar eller underordnede depotinstitution kan påvirke værdien af
  investeringsinstituttets andele eller aktier. for at bevare retten til at indløse dem, når de finder det formålstjenligt

  En rapport om denne analyse bør forelægges Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag til retsakter. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(10)

Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (9) skal investeringsinstitutters aktiver opbevares sikkert hos en depositar. Hvis

  Kommissionen vil i løbet af 2011 udarbejde forslag til ændring af direktiv 2009/65/EF til afklaring af depositarens ansvar, når
  depositaren eller en af dennes underordnede depotinstitutioner misligholder sine forpligtelser og ikke er i stand til at tilbagelevere de finansielle instrumenter, som de opbevarer., påvirker dette værdien af investeringsinstituttets andele eller aktier. For at øge beskyttelsen i denne situation bør deltagere eller aktionærer i investeringsinstitutter have samme beskyttelsesniveau, som hvis de investerede direkte i de pågældende finansielle instrumenter, hvis den enhed, som opbevarer de finansielle instrumenter ikke er i stand til at tilbagelevere dem. Deltagere eller aktionærer i investeringsinstitutter bør modtage et garantibeløb svarende til investeringsinstituttets værditab. Samtidig bør de være i stand til at beholde

  Når revisionen af direktiv 2009/65/EF er fuldført, bør Kommissionen analysere, i hvilke situationer et investeringsinstituts depositar eller underordnede depotinstitution kan påvirke værdien af
  investeringsinstituttets andele eller aktier. for at bevare retten til at indløse dem, når de finder det formålstjenligt

  En rapport om denne analyse bør forelægges Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag til retsakter. [Ændring 4]

| (11) | Det fremgår af direktiv 97/9/EF, at investorgarantiordningen ikke omfatter krav, der hidrører fra transaktioner, i forbindelse med hvilke der er blevet afsagt straffedom for hvidvaskning af penge som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (10). Det er også hensigtsmæssigt at udelukke krav om garanti, hvor de pågældende aktiver hidrører fra en handling, der er forbudt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (11), som ansøgeren har været involveret i. |
| --- | --- |

(11)

Det fremgår af direktiv 97/9/EF, at investorgarantiordningen ikke omfatter krav, der hidrører fra transaktioner, i forbindelse med hvilke der er blevet afsagt straffedom for hvidvaskning af penge som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (10). Det er også hensigtsmæssigt at udelukke krav om garanti, hvor de pågældende aktiver hidrører fra en handling, der er forbudt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (11), som ansøgeren har været involveret i.

| (12) | Minimumsgarantiniveauet blev fastsat i 1997 og er ikke blev ændret siden. Dette niveau bør hæves til 50 000 EUR

  100 000 EUR
  for at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder og i EU-lovgivningen. Dette beløb inddrager virkningerne af inflationen i Unionen og behovet for bedre at tilpasse garantiniveauet til gennemsnitsværdien af detailkundernes investeringer i medlemsstaterne. For at øge investorbeskyttelsen er der behov for at fjerne medlemsstaternes nuværende mulighed for at begrænse eller udelukke midler i andre valutaer end medlemsstaternes fra dækningen. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(12)

Minimumsgarantiniveauet blev fastsat i 1997 og er ikke blev ændret siden. Dette niveau bør hæves til 50 000 EUR

  100 000 EUR
  for at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder og i EU-lovgivningen. Dette beløb inddrager virkningerne af inflationen i Unionen og behovet for bedre at tilpasse garantiniveauet til gennemsnitsværdien af detailkundernes investeringer i medlemsstaterne. For at øge investorbeskyttelsen er der behov for at fjerne medlemsstaternes nuværende mulighed for at begrænse eller udelukke midler i andre valutaer end medlemsstaternes fra dækningen. [Ændring 5]

| (13) | For at sikre, at investorer modtager det i direktiv 97/9/EF omhandlede garantibeløb, og et sammenligneligt niveau af investorbeskyttelse i de forskellige medlemsstater, er det nødvendigt at indføre fælles regler for finansieringen af investorgarantiordningerne. Ordningerne bør finansieres i forhold til deres forpligtelser. Der bør sikres et passende forudgående finansieringsniveau, og ordningerne bør indeholde egnede procedurer til at vurdere og nå deres målfinansieringsniveau forud for, at der indtræffer tabsgivende begivenheder i henhold til direktiv 97/9/EF. Der bør nås et fælles minimumsmålfinansieringsniveau
  snarest muligt og under alle omstændigheder
  inden for en ti-års-periode

  femårsperiode
  . [Ændring 6] |
| --- | --- |

(13)

For at sikre, at investorer modtager det i direktiv 97/9/EF omhandlede garantibeløb, og et sammenligneligt niveau af investorbeskyttelse i de forskellige medlemsstater, er det nødvendigt at indføre fælles regler for finansieringen af investorgarantiordningerne. Ordningerne bør finansieres i forhold til deres forpligtelser. Der bør sikres et passende forudgående finansieringsniveau, og ordningerne bør indeholde egnede procedurer til at vurdere og nå deres målfinansieringsniveau forud for, at der indtræffer tabsgivende begivenheder i henhold til direktiv 97/9/EF. Der bør nås et fælles minimumsmålfinansieringsniveau
  snarest muligt og under alle omstændigheder
  inden for en ti-års-periode

  femårsperiode
  . [Ændring 6]

| (14) | I givet fald bør ekstraordinære bidrag fra ordningens medlemmer eller adgang til lånekilder som f.eks. forretningsbanker eller offentlige institutioner, der fungerer som forretningsforetagender, sikre en rettidig dækning af ethvert behov, som ikke er dækket af de midler, der er indsamlet hos medlemmerne forud for tabsgivende begivenheder. |
| --- | --- |

(14)

I givet fald bør ekstraordinære bidrag fra ordningens medlemmer eller adgang til lånekilder som f.eks. forretningsbanker eller offentlige institutioner, der fungerer som forretningsforetagender, sikre en rettidig dækning af ethvert behov, som ikke er dækket af de midler, der er indsamlet hos medlemmerne forud for tabsgivende begivenheder.

| (15) | Den måde, ordningerne fungerer på, er i øjeblikket meget forskellig medlemsstaterne imellem, og dette direktiv har til formål at indføre yderligere harmonisering, samtidig med at medlemsstaterne bibeholder en vis fleksibilitet i forbindelse med den nøjere tilrettelæggelse af ordningerne. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter

  Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)
  , for så vidt angår visse væsentlige detaljer i den måde, ordningerne fungerer på, jf. traktatens artikel 290. De delegerede.

  Delegerede
  retsakter bør navnlig vedtages under overholdelse af metoden til at fastslå ordningernes potentielle forpligtelser, hvilke faktorer der skal tages i betragtning, når man vurderer yderligere bidrags evne til ikke at bringe stabiliteten i medlemsstaternes finansielle system i fare, de alternative finansieringsordninger, som ordningerne skal indeholde for i givet fald at kunne opnå kortsigtet finansiering, og kriterierne for fastsættelse af bidrag fra enheder, der er dækket af ordningerne.
  Beføjelsen til at vedtage retsakter bør også delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF
  med henblik på at fastsætte den metode, som benyttes til at beregne ordningernes målfinansieringsniveau og til at ændre dette målfinansieringsniveau, hvilken procentdel af det fastsatte finansieringsloft der er tilgængelig til udlån nationale garantiordninger imellem,
  og
  hvilken procedure der skal anvendes i forbindelse med investorers kravog de tekniske kriterier til beregning af et investeringsinstituts værditab under de omstændigheder, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen bør også have beføjelse til ved delegerede retsakter at ændre.
  samt ændringer af
  den procentdel af finansieringen, der er tilgængelig til udlån under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder. [Ændring 7 og 12] |
| --- | --- |

(15)

Den måde, ordningerne fungerer på, er i øjeblikket meget forskellig medlemsstaterne imellem, og dette direktiv har til formål at indføre yderligere harmonisering, samtidig med at medlemsstaterne bibeholder en vis fleksibilitet i forbindelse med den nøjere tilrettelæggelse af ordningerne. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter

  Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)
  , for så vidt angår visse væsentlige detaljer i den måde, ordningerne fungerer på, jf. traktatens artikel 290. De delegerede.

  Delegerede
  retsakter bør navnlig vedtages under overholdelse af metoden til at fastslå ordningernes potentielle forpligtelser, hvilke faktorer der skal tages i betragtning, når man vurderer yderligere bidrags evne til ikke at bringe stabiliteten i medlemsstaternes finansielle system i fare, de alternative finansieringsordninger, som ordningerne skal indeholde for i givet fald at kunne opnå kortsigtet finansiering, og kriterierne for fastsættelse af bidrag fra enheder, der er dækket af ordningerne.
  Beføjelsen til at vedtage retsakter bør også delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF
  med henblik på at fastsætte den metode, som benyttes til at beregne ordningernes målfinansieringsniveau og til at ændre dette målfinansieringsniveau, hvilken procentdel af det fastsatte finansieringsloft der er tilgængelig til udlån nationale garantiordninger imellem,
  og
  hvilken procedure der skal anvendes i forbindelse med investorers kravog de tekniske kriterier til beregning af et investeringsinstituts værditab under de omstændigheder, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen bør også have beføjelse til ved delegerede retsakter at ændre.
  samt ændringer af
  den procentdel af finansieringen, der er tilgængelig til udlån under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder. [Ændring 7 og 12]

| (15a) | For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af bestemmelserne om finansiering af ordningerne bør ESMA, udarbejde
  udkast til
  tekniske standarder

  gennemførelsesstandarder
  for, hvilke oplysninger ordningerne skal offentliggøre. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(15a)

For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af bestemmelserne om finansiering af ordningerne bør ESMA, udarbejde
  udkast til
  tekniske standarder

  gennemførelsesstandarder
  for, hvilke oplysninger ordningerne skal offentliggøre. [Ændring 7]

| (16) | For at sikre, at investorer modtager garantibeløbet rettidigt, bør der indføres en låntagningsmekanisme investorgarantiordninger i Unionen imellem. Systemet bør omfatte muligheden for investorgarantiordninger til at låne midler fra andre ordninger, hvis de i en ekstraordinær situation midlertidigt mangler finansiering. Til det formål bør en del af den forudgående finansiering i hver ordning være til rådighed til udlån til andre investorgarantiordninger. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre, at investorer modtager garantibeløbet rettidigt, bør der indføres en låntagningsmekanisme investorgarantiordninger i Unionen imellem. Systemet bør omfatte muligheden for investorgarantiordninger til at låne midler fra andre ordninger, hvis de i en ekstraordinær situation midlertidigt mangler finansiering. Til det formål bør en del af den forudgående finansiering i hver ordning være til rådighed til udlån til andre investorgarantiordninger.

| (16a) | Kompetente myndigheder bør indgå i et tæt samarbejde med hinanden og med ESMA om at afdække og forhindre svig, administrativ forsømmelse og driftsfejl blandt investeringsselskaberne i Unionen. [Ændring 8] |
| --- | --- |

(16a)

Kompetente myndigheder bør indgå i et tæt samarbejde med hinanden og med ESMA om at afdække og forhindre svig, administrativ forsømmelse og driftsfejl blandt investeringsselskaberne i Unionen. [Ændring 8]

| (16b) | Medlemsstaterne bør tilskynde til en interinstitutionel dialog mellem forbrugerbeskyttelsesorganisationer og -myndigheder, kompetente myndigheder og investorgarantiordninger for at forebygge yderligere erstatningssager. Medlemsstaterne bør etablere en ramme for dialog for at afdække problemer på et tidligt stadium og indberette problemer såsom dårligt fungerende markedspraksis, mistænkelige udbydere, produkter eller virksomhedsstrukturer til tilsynsmyndigheder og investorgarantiordninger. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(16b)

Medlemsstaterne bør tilskynde til en interinstitutionel dialog mellem forbrugerbeskyttelsesorganisationer og -myndigheder, kompetente myndigheder og investorgarantiordninger for at forebygge yderligere erstatningssager. Medlemsstaterne bør etablere en ramme for dialog for at afdække problemer på et tidligt stadium og indberette problemer såsom dårligt fungerende markedspraksis, mistænkelige udbydere, produkter eller virksomhedsstrukturer til tilsynsmyndigheder og investorgarantiordninger. [Ændring 9]

| (17) | Låntagningsmekanismen bør ikke have nogen indvirkning på medlemsstaternes finanspolitiske ansvar. Låntagningsordningerne bør have mulighed for at benytte sig af lånemuligheden i dette direktiv, når de har brugt de midler, der er indsamlet for at nå målfinansieringsniveauet, og de ekstraordinære bidrag fra deres medlemmer. ESMA bør respektere medlemsstaternes overvågning af investorgarantiordninger og bidrage til at nå målet om at gøre det lettere for investeringsselskaber og –institutter

  investeringsselskaber
  at gennemføre deres aktiviteter, samtidig med at de sikrer effektiv investorbeskyttelse. I den forbindelse bør ESMA bekræfte, at de betingelser for at låne investorgarantiordninger imellem, som er fastsat i direktiv 97/9/EF, er opfyldt og inden for de snævre grænser i dette direktiv præcisere, hvilke beløb de enkelte ordninger må udlåne, startrenten og lånets løbetid. I den forbindelse bør ESMA også indsamle oplysninger om investorgarantiordninger, navnlig om, hvilke beløb der er dækket i penge og finansielle instrumenter i hver ordning, og dette bør bekræftes af de kompetente myndigheder. ESMA bør orientere de andre investorgarantiordninger om deres forpligtelse til udlån. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(17)

Låntagningsmekanismen bør ikke have nogen indvirkning på medlemsstaternes finanspolitiske ansvar. Låntagningsordningerne bør have mulighed for at benytte sig af lånemuligheden i dette direktiv, når de har brugt de midler, der er indsamlet for at nå målfinansieringsniveauet, og de ekstraordinære bidrag fra deres medlemmer. ESMA bør respektere medlemsstaternes overvågning af investorgarantiordninger og bidrage til at nå målet om at gøre det lettere for investeringsselskaber og –institutter

  investeringsselskaber
  at gennemføre deres aktiviteter, samtidig med at de sikrer effektiv investorbeskyttelse. I den forbindelse bør ESMA bekræfte, at de betingelser for at låne investorgarantiordninger imellem, som er fastsat i direktiv 97/9/EF, er opfyldt og inden for de snævre grænser i dette direktiv præcisere, hvilke beløb de enkelte ordninger må udlåne, startrenten og lånets løbetid. I den forbindelse bør ESMA også indsamle oplysninger om investorgarantiordninger, navnlig om, hvilke beløb der er dækket i penge og finansielle instrumenter i hver ordning, og dette bør bekræftes af de kompetente myndigheder. ESMA bør orientere de andre investorgarantiordninger om deres forpligtelse til udlån. [Ændring 10]

| (18) | For at gøre udlånsprocessen enklere skal medlemsstaten, hvis der findes mere end en ordning i medlemsstaten, udpege en ordning som den medlemsstats udlånsordning og orientere ESMA herom. Låntagning skal begrænses til garantidækningen i henhold til direktiv 97/9/EF. |
| --- | --- |

(18)

For at gøre udlånsprocessen enklere skal medlemsstaten, hvis der findes mere end en ordning i medlemsstaten, udpege en ordning som den medlemsstats udlånsordning og orientere ESMA herom. Låntagning skal begrænses til garantidækningen i henhold til direktiv 97/9/EF.

| (19) | Det er nødvendigt at sikre, at de samlede midler, der er til rådighed til udlån, kan benyttes til at imødekomme en bred vifte af anmodninger fra lånere. Derfor bør intet lån overskride en fastlagt tærskel af midler, der er tilgængelige til udlån. |
| --- | --- |

(19)

Det er nødvendigt at sikre, at de samlede midler, der er til rådighed til udlån, kan benyttes til at imødekomme en bred vifte af anmodninger fra lånere. Derfor bør intet lån overskride en fastlagt tærskel af midler, der er tilgængelige til udlån.

| (20) | For at gøre processen for udbetaling af garantibeløbet hurtigere bør en kompetent myndigheds konstatering af, at et investeringsselskab ikke er i stand til at indfri de forpligtelser, der hidrører fra investorernes krav, ske hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(20)

For at gøre processen for udbetaling af garantibeløbet hurtigere bør en kompetent myndigheds konstatering af, at et investeringsselskab ikke er i stand til at indfri de forpligtelser, der hidrører fra investorernes krav, ske hurtigst muligt.

| (21) | De procedurer, der er nødvendige for at fastslå kravets gyldighed og størrelse, og som ofte afhænger af nationale administrative love og insolvenslove, kan være årsag til store forsinkelser i betalingerne til investorerne. For at gøre forsinkelserne i betalingerne kortere er der behov for at sikre, at i systemer eller situationer, hvor kravets gyldighed og størrelse afhænger af insolvensprocedurer eller retsprocedurer vedrørende de enheder, som ikke er i stand til at indfri deres forpligtelser, bør ordningerne kunne inddrages i disse procedurer. Endvidere bør der indføres en forpligtelse til at foretage en foreløbig udbetaling af en del af garantibeløbet i tilfælde, hvor forsinkelserne er på over 12 måneder, for at give investorer mulighed for at modtage en del af det garantibeløb, der anmodes om. Det bør overvejes at indføre mekanismer, så midlerne kan tilbageleveres til ordningerne, hvis det fastslås, at kravet ikke var gyldigt. |
| --- | --- |

(21)

De procedurer, der er nødvendige for at fastslå kravets gyldighed og størrelse, og som ofte afhænger af nationale administrative love og insolvenslove, kan være årsag til store forsinkelser i betalingerne til investorerne. For at gøre forsinkelserne i betalingerne kortere er der behov for at sikre, at i systemer eller situationer, hvor kravets gyldighed og størrelse afhænger af insolvensprocedurer eller retsprocedurer vedrørende de enheder, som ikke er i stand til at indfri deres forpligtelser, bør ordningerne kunne inddrages i disse procedurer. Endvidere bør der indføres en forpligtelse til at foretage en foreløbig udbetaling af en del af garantibeløbet i tilfælde, hvor forsinkelserne er på over 12 måneder, for at give investorer mulighed for at modtage en del af det garantibeløb, der anmodes om. Det bør overvejes at indføre mekanismer, så midlerne kan tilbageleveres til ordningerne, hvis det fastslås, at kravet ikke var gyldigt.

| (22) | Ifølge direktiv 97/9/EF kan medlemsstater udelukke professionelle og institutionelle investorer fra dækning, men listen er ikke i overensstemmelse med klassificeringen af investeringsselskabers kunder i direktiv 2004/39/EF. For at sikre sammenhæng imellem direktiv 97/9/EF og direktiv 2004/39/EF, forenkle vurderingen for garantiordninger og begrænse mulig udelukkelse, for så vidt angår selskaber, til at omfatte store foretagender, bør der i direktiv 97/9/EF henvises til investorer, der anses for at være professionelle kunder i henhold til direktiv 2004/39/EF.
  For at sikre et passende beskyttelsesniveau for alle relevante investorer, bør medlemsstaterne være i stand til at optage mikroenheder og nonprofit-organisationer samt lokale myndigheder i anvendelsesområdet for direktiv 97/9/EF. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(22)

Ifølge direktiv 97/9/EF kan medlemsstater udelukke professionelle og institutionelle investorer fra dækning, men listen er ikke i overensstemmelse med klassificeringen af investeringsselskabers kunder i direktiv 2004/39/EF. For at sikre sammenhæng imellem direktiv 97/9/EF og direktiv 2004/39/EF, forenkle vurderingen for garantiordninger og begrænse mulig udelukkelse, for så vidt angår selskaber, til at omfatte store foretagender, bør der i direktiv 97/9/EF henvises til investorer, der anses for at være professionelle kunder i henhold til direktiv 2004/39/EF.
  For at sikre et passende beskyttelsesniveau for alle relevante investorer, bør medlemsstaterne være i stand til at optage mikroenheder og nonprofit-organisationer samt lokale myndigheder i anvendelsesområdet for direktiv 97/9/EF. [Ændring 11]

| (23) | [Indholdet af betragtning 23 er flyttet til betragtning 15] |
| --- | --- |

(23)

[Indholdet af betragtning 23 er flyttet til betragtning 15]

| (24) | Direktiv 97/9/EF bør ændres i overensstemmelse hermed - |
| --- | --- |

(24)

Direktiv 97/9/EF bør ændres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv 97/9/EF

I direktiv 97/9/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 foretages følgende ændringer:






  a) | Nr. 2), 3) og 4) affattes således:
  "2)   "investeringsvirksomhed": investeringsservice og –aktiviteter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (12) samt accessoriske tjenesteydelser anført i afsnit B, punkt 1, i bilag I til dette direktiv


  3)
     
  "instrumenter"
  :

  de instrumenter, der er opført i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF [Ændring 13]
  4)   "investor": i forbindelse med investeringsvirksomhed: en
  fysisk eller juridisk
  person,
  herunder mikroenheder, ikke-kommercielle organisationer og lokale myndigheder,
  der har betroet midler eller instrumenter til et investeringsselskab, og i forbindelse med investeringsinstitutters aktiviteter: en deltager eller aktionær i et investeringsinstitut ("deltager")
  [Ændring 14] |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1 foretages følgende ændringer:

a)

Nr. 2), 3) og 4) affattes således:

"2)   "investeringsvirksomhed": investeringsservice og –aktiviteter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (12) samt accessoriske tjenesteydelser anført i afsnit B, punkt 1, i bilag I til dette direktiv

3)
     
  "instrumenter"
  :

4)   "investor": i forbindelse med investeringsvirksomhed: en
  fysisk eller juridisk
  person,
  herunder mikroenheder, ikke-kommercielle organisationer og lokale myndigheder,
  der har betroet midler eller instrumenter til et investeringsselskab, og i forbindelse med investeringsinstitutters aktiviteter: en deltager eller aktionær i et investeringsinstitut ("deltager")
  [Ændring 14]

| b) | [Indholdet af litra b) er flyttet til litra a)] |
| --- | --- |

b)

[Indholdet af litra b) er flyttet til litra a)]

| c) | Nr. 7) affattes således:
  "7)   "kompetente myndigheder": kompetent myndighed, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 22), i direktiv 2004/39/EF og i artikel 2, stk. 1, litra h), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (13)
  . [Ændring 15]

  Når der med henblik på dette direktiv henvises til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (14) (EMSA) betragtes investorgarantiordninger i nævnte forordning som kompetente myndigheder, jf. artikel 4, nr. 3), punkt iii) i samme forordning |
| --- | --- |

c)

Nr. 7) affattes således:

"7)   "kompetente myndigheder": kompetent myndighed, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 22), i direktiv 2004/39/EF og i artikel 2, stk. 1, litra h), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (13)
  . [Ændring 15]

Når der med henblik på dette direktiv henvises til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (14) (EMSA) betragtes investorgarantiordninger i nævnte forordning som kompetente myndigheder, jf. artikel 4, nr. 3), punkt iii) i samme forordning

| d) | Følgende numre indsættes:
  "8)   "investeringsinstitut":
  et foretagende som defineret i artikel 1, stk. 2 og 3, i direktiv 2009/65/EF
  [Ændring 15]

  9)   "depositar":
  i forbindelse med et investeringsinstituts aktiviteter et foretagende som defineret i artikel 2, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/65/EF
  [Ændring 16]
  10)   "tredjemand": i forbindelse med investeringsvirksomhed et institut, hos hvem et investeringsselskab har deponeret finansielle instrumenter, som det opbevarer på vegne af sine kunder, jf. artikel 17 i Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (15), eller hos hvem sådan et institut selv har deponeret de finansielle instrumenter; i forbindelse med et investeringsinstituts virksomhed et institut, hos hvem et investeringsinstituts depositar opbevarer aktiver på vegne af investeringsinstituttet
  [Ændring 17]

  11)   "aktiver med lav risiko": aktivposter, der er omfattet af en af kategorierne i første og anden kategori i tabel 1 i punkt 14 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF af 14. juni 2006 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (16), men ikke aktivposter defineret som fordringer på kvalificerede udstedere i punkt 15 i det bilag. |
| --- | --- |

d)

Følgende numre indsættes:

"8)   "investeringsinstitut":

9)   "depositar":

10)   "tredjemand": i forbindelse med investeringsvirksomhed et institut, hos hvem et investeringsselskab har deponeret finansielle instrumenter, som det opbevarer på vegne af sine kunder, jf. artikel 17 i Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (15), eller hos hvem sådan et institut selv har deponeret de finansielle instrumenter; i forbindelse med et investeringsinstituts virksomhed et institut, hos hvem et investeringsinstituts depositar opbevarer aktiver på vegne af investeringsinstituttet
  [Ændring 17]

11)   "aktiver med lav risiko": aktivposter, der er omfattet af en af kategorierne i første og anden kategori i tabel 1 i punkt 14 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF af 14. juni 2006 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (16), men ikke aktivposter defineret som fordringer på kvalificerede udstedere i punkt 15 i det bilag.

| e) | Følgende stykke indsættes:








  "2. | De bestemmelser i dette direktiv, som finder anvendelse på investeringsselskaber, finder anvendelse på administrationsselskaber, der er godkendt i henhold til direktiv 2009/65/EF, og hvor deres godkendelse også omfatter de i artikel 6, stk. 3, i nævnte direktiv opførte tjenesteydelser."
  [Ændring 15] |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende stykke indsættes:

"2.

De bestemmelser i dette direktiv, som finder anvendelse på investeringsselskaber, finder anvendelse på administrationsselskaber, der er godkendt i henhold til direktiv 2009/65/EF, og hvor deres godkendelse også omfatter de i artikel 6, stk. 3, i nævnte direktiv opførte tjenesteydelser."
  [Ændring 15]

| 2) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1, første afsnit, affattes således:
  "1.   Hver medlemsstat påser, at der på dens område indføres en eller flere investorgarantiordninger, som bliver officielt anerkendt. Bortset fra de tilfælde, der er nævnt i andet afsnit i denne artikel samt i artikel 5, stk. 3, må et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i den pågældende medlemsstat, eller et investeringsinstitut, der er meddelt tilladelse i den pågældende medlemsstat, ikke udføre investeringsvirksomhedeller udføre aktiviteter som et investeringsinstitut, medmindre det deltager i en sådan ordning."[Ændring 18] |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1, første afsnit, affattes således:

"1.   Hver medlemsstat påser, at der på dens område indføres en eller flere investorgarantiordninger, som bliver officielt anerkendt. Bortset fra de tilfælde, der er nævnt i andet afsnit i denne artikel samt i artikel 5, stk. 3, må et investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i den pågældende medlemsstat, eller et investeringsinstitut, der er meddelt tilladelse i den pågældende medlemsstat, ikke udføre investeringsvirksomhedeller udføre aktiviteter som et investeringsinstitut, medmindre det deltager i en sådan ordning."[Ændring 18]

| b) | Stk. 2 affattes således:
  "2.   Investorgarantiordningen dækker investorerne i forbindelse med investeringsvirksomhed efter bestemmelserne i artikel 4, når en af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | de kompetente myndigheder har konstateret, at et investeringsselskab af årsager, der er direkte forbundet med investeringsselskabets finansielle situation eller den finansielle situation hos en tredjemand, hos hvem investeringsselskabet har deponeret finansielle instrumenter
  eller finansmidler, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 94/19/EF
  , ikke er i stand til at indfri de forpligtelser, der hidrører fra investorernes krav, og ikke har umiddelbar udsigt til at blive i stand til det, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

"2.   Investorgarantiordningen dækker investorerne i forbindelse med investeringsvirksomhed efter bestemmelserne i artikel 4, når en af følgende betingelser er opfyldt:

a)

de kompetente myndigheder har konstateret, at et investeringsselskab af årsager, der er direkte forbundet med investeringsselskabets finansielle situation eller den finansielle situation hos en tredjemand, hos hvem investeringsselskabet har deponeret finansielle instrumenter
  eller finansmidler, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 94/19/EF
  , ikke er i stand til at indfri de forpligtelser, der hidrører fra investorernes krav, og ikke har umiddelbar udsigt til at blive i stand til det, eller

| b) | en domstol har af årsager, der er direkte forbundet med investeringsselskabets finansielle situation eller den finansielle situation hos en tredjemand, hos hvem investeringsselskabet har deponeret finansielle instrumenter
  eller finansmidler, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 94/19/EF
  , har truffet en afgørelse, som indebærer, at investorernes mulighed for at fremsætte krav over for selskabet eller selskabets mulighed for at fremsætte krav over for tredjemand suspenderes. [Ændring 19] |
| --- | --- |

b)

en domstol har af årsager, der er direkte forbundet med investeringsselskabets finansielle situation eller den finansielle situation hos en tredjemand, hos hvem investeringsselskabet har deponeret finansielle instrumenter
  eller finansmidler, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 94/19/EF
  , har truffet en afgørelse, som indebærer, at investorernes mulighed for at fremsætte krav over for selskabet eller selskabets mulighed for at fremsætte krav over for tredjemand suspenderes. [Ændring 19]

Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder foretager den i første afsnit, litra a), omhandlede konstatering hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest tre måneder efter, at de har fået kendskab til, at et investeringsselskab ikke har indfriet de forpligtelser, der hidrører fra investorernes krav.

2a.   Der skal være dækning, jf. stk. 2, i overensstemmelse med gældende love og aftaler for krav, der skyldes et investeringsselskabs manglende evne til at indfri en af følgende forpligtelser:

| a) | at tilbagebetale midler, som investorerne har til gode eller ejer, og som opbevares for dem af investeringsselskabet i forbindelse med investeringsvirksomhed |
| --- | --- |

a)

at tilbagebetale midler, som investorerne har til gode eller ejer, og som opbevares for dem af investeringsselskabet i forbindelse med investeringsvirksomhed

| b) | at tilbagelevere instrumenter, som investorerne ejer, og som opbevares, administreres eller forvaltes for dem af investeringsselskabet i forbindelse med investeringsvirksomhed
  , forudsat at investeringsselskabets eller tredjepartens manglende evne skyldes svig, administrativ forsømmelse, driftsfejl eller dårlig rådgivning vedrørende forpligtelser i forbindelse med virksomhedsaktivitet, hvor kunderne ydes investeringsservice
  . [Ændring 20] |
| --- | --- |

b)

at tilbagelevere instrumenter, som investorerne ejer, og som opbevares, administreres eller forvaltes for dem af investeringsselskabet i forbindelse med investeringsvirksomhed
  , forudsat at investeringsselskabets eller tredjepartens manglende evne skyldes svig, administrativ forsømmelse, driftsfejl eller dårlig rådgivning vedrørende forpligtelser i forbindelse med virksomhedsaktivitet, hvor kunderne ydes investeringsservice
  . [Ændring 20]

Medlemsstaterne skal sikre, at investorgarantiordningerne yder dækning, når finansielle instrumenter eller midler opbevares, administreres eller forvaltes for eller på vegne af en investor, uanset hvilken form for investeringsvirksomhed selskabet udfører, og hvorvidt selskabet handler i overensstemmelse med en begrænsning i sin tilladelse eller ej."

2b.   En garantiordning skal også dække investeringsinstitutters deltagere efter bestemmelserne i artikel 4, når en af følgende betingelser er opfyldt først:

| a) | den kompetente myndighed har konstateret, at en depositar eller en tredjemand, hos hvem investeringsinstituttets aktiver opbevares, ikke på det givne tidspunkt er i stand til at indfri sine forpligtelser over for et investeringsinstitut af årsager, der er direkte forbundet med depositarens eller tredjemandens finansielle situation, og ikke har umiddelbar udsigt til at blive i stand til det |
| --- | --- |

a)

den kompetente myndighed har konstateret, at en depositar eller en tredjemand, hos hvem investeringsinstituttets aktiver opbevares, ikke på det givne tidspunkt er i stand til at indfri sine forpligtelser over for et investeringsinstitut af årsager, der er direkte forbundet med depositarens eller tredjemandens finansielle situation, og ikke har umiddelbar udsigt til at blive i stand til det

| b) | en domstol af årsager, der er direkte forbundet med den finansielle situation hos depositaren eller tredjemanden, hos hvem investeringsinstituttets aktiver opbevares, har truffet en afgørelse, som indebærer, at investeringsinstituttets mulighed for at fremsætte krav over for depositaren eller tredjemanden suspenderes. |
| --- | --- |

b)

en domstol af årsager, der er direkte forbundet med den finansielle situation hos depositaren eller tredjemanden, hos hvem investeringsinstituttets aktiver opbevares, har truffet en afgørelse, som indebærer, at investeringsinstituttets mulighed for at fremsætte krav over for depositaren eller tredjemanden suspenderes.

Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder foretager den i første afsnit, litra a), omhandlede konstatering hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest tre måneder efter, at de har fået kendskab til, at en depositar eller en tredjemand, hos hvem investeringsinstituttets aktiver opbevares, ikke har indfriet de forpligtelser, der hidrører fra investeringsinstituttets krav.
  [Ændring 21]

2c.   Der skal være dækning, jf. stk. 2b, i overensstemmelse med gældende love og aftaler for et krav fra et investeringsinstituts deltager for værditab i forbindelse med investeringsinstituttets andel, der skyldes manglende evne hos en depositar eller en tredjemand, hos hvem investeringsinstituttets aktiver opbevares, til at indfri en af følgende forpligtelser:

| a) | at tilbagebetale midler, som investeringsinstituttet har til gode eller ejer, og som opbevares for det i forbindelse med investeringsinstituttets aktiviteter |
| --- | --- |

a)

at tilbagebetale midler, som investeringsinstituttet har til gode eller ejer, og som opbevares for det i forbindelse med investeringsinstituttets aktiviteter

| b) | at tilbagelevere instrumenter, som investeringsinstituttet ejer, og som opbevares eller administreres for det i forbindelse med investeringsinstituttets aktiviteter."
  [Ændring 22] |
| --- | --- |

b)

at tilbagelevere instrumenter, som investeringsinstituttet ejer, og som opbevares eller administreres for det i forbindelse med investeringsinstituttets aktiviteter."
  [Ændring 22]

| c) | [Indholdet af litra c) er flyttet til litra b)] |
| --- | --- |

c)

[Indholdet af litra c) er flyttet til litra b)]

| d) | Stk. 3 affattes således:
  "3.   Ethvert krav af den i stk. 2a nævnte art på et kreditinstitut, der i en given medlemsstat måtte være omfattet af både dette direktiv og direktiv 94/19/EF, henføres udelukkende til direktiv 94/19/EF. Der kan ikke udbetales garantibeløb efter begge direktiver for det samme krav." |
| --- | --- |

d)

Stk. 3 affattes således:

"3.   Ethvert krav af den i stk. 2a nævnte art på et kreditinstitut, der i en given medlemsstat måtte være omfattet af både dette direktiv og direktiv 94/19/EF, henføres udelukkende til direktiv 94/19/EF. Der kan ikke udbetales garantibeløb efter begge direktiver for det samme krav."

| 3) | Artikel 3 affattes således:

  "Artikel 3



  Følgende krav er ikke omfattet af
  investorgarantiordningen:
  omfatter ikke









  a) | krav, der hidrører fra transaktioner, i forbindelse med hvilke der er blevet afsagt straffedom for hvidvaskning af penge som defineret i artikel 1, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (17) |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 3 affattes således:

"Artikel 3

Følgende krav er ikke omfattet af
  investorgarantiordningen:
  omfatter ikke

a)

krav, der hidrører fra transaktioner, i forbindelse med hvilke der er blevet afsagt straffedom for hvidvaskning af penge som defineret i artikel 1, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (17)

| b) | krav, der
  er en følge af adfærd, der er forbudt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (18), og |
| --- | --- |

b)

krav, der
  er en følge af adfærd, der er forbudt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (18), og

| c) | krav, der er knyttet til direkte eller indirekte finansiering af terroristgrupper, der er omfattet af Rådets henstilling af 9. december 1999 vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper (19)

  . |
| --- | --- |

c)

krav, der er knyttet til direkte eller indirekte finansiering af terroristgrupper, der er omfattet af Rådets henstilling af 9. december 1999 vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper (19)

  .

| 4) | I artikel 4 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  "1.   Medlemsstaterne påser, at investorgarantiordningen dækker
  100 000 EUR
  pr. investor i forbindelse med de i artikel 2, stk. 2a, omhandlede krav.
  Medlemsstater, der den ... (20) yder en dækning på over 50 000 EUR

  100 000 EUR
  på det tidspunkt, hvor dette direktiv vedtages, må kun bibeholde det dækningsniveau i højst tre år efter nævnte dato. Efter den dato skal de medlemsstater sikre, at dækningsniveauet er på 50 000 EUR

  100 000 EUR
  .
  De medlemsstater, der omregner beløbene udtrykt i euro til national valuta, lægger indledningsvis ved omregningen den kurs til grund, som gælder den ... (20).
  Medlemsstaterne kan afrunde de beløb, der fremkommer ved omregningen, forudsat at en sådan afrunding ikke overstiger 2 500 EUR.
  Medlemsstaterne tilpasser de dækningsniveauer, som er blevet konverteret til en anden valuta, til det i dette stykke omhandlede beløb hvert femte år

  andet år
  , jf. dog fjerde afsnit. Medlemsstaterne kan foretage en tidligere tilpasning af dækningsniveauerne efter høring af Kommissionen, hvis der indtræffer uforudsete begivenheder som f.eks. kurssvingninger."[Ændring 22, 25, 26 og punkt 1 i berigtigelse
   (21)
  ] |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

"1.   Medlemsstaterne påser, at investorgarantiordningen dækker
  100 000 EUR
  pr. investor i forbindelse med de i artikel 2, stk. 2a, omhandlede krav.

Medlemsstater, der den ... (20) yder en dækning på over 50 000 EUR

  100 000 EUR
  på det tidspunkt, hvor dette direktiv vedtages, må kun bibeholde det dækningsniveau i højst tre år efter nævnte dato. Efter den dato skal de medlemsstater sikre, at dækningsniveauet er på 50 000 EUR

  100 000 EUR
  .

De medlemsstater, der omregner beløbene udtrykt i euro til national valuta, lægger indledningsvis ved omregningen den kurs til grund, som gælder den ... (20).

Medlemsstaterne kan afrunde de beløb, der fremkommer ved omregningen, forudsat at en sådan afrunding ikke overstiger 2 500 EUR.

Medlemsstaterne tilpasser de dækningsniveauer, som er blevet konverteret til en anden valuta, til det i dette stykke omhandlede beløb hvert femte år

  andet år
  , jf. dog fjerde afsnit. Medlemsstaterne kan foretage en tidligere tilpasning af dækningsniveauerne efter høring af Kommissionen, hvis der indtræffer uforudsete begivenheder som f.eks. kurssvingninger."[Ændring 22, 25, 26 og punkt 1 i berigtigelse
   (21)
  ]

| b) | Følgende stykke indsættes:
  "1a.   Kommissionen kan ved

  tillægges beføjelse til at vedtage
  delegerede retsakter
  i henhold til artikel 13a for at
  tilpasse den i stk. 1 omhandlede dækning og inddrage følgende parametre: [Ændring 27]







  a) | inflation i Unionen på grundlag af ændringer i det harmoniserede forbrugerprisindeks offentliggjort af Kommissionen |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

"1a.   Kommissionen kan ved

  tillægges beføjelse til at vedtage
  delegerede retsakter
  i henhold til artikel 13a for at
  tilpasse den i stk. 1 omhandlede dækning og inddrage følgende parametre: [Ændring 27]

a)

inflation i Unionen på grundlag af ændringer i det harmoniserede forbrugerprisindeks offentliggjort af Kommissionen

| b) | de gennemsnitlige midler og finansielle instrumenter, som investeringsselskaber opbevarer på private investorers vegne." |
| --- | --- |

b)

de gennemsnitlige midler og finansielle instrumenter, som investeringsselskaber opbevarer på private investorers vegne."

| c) | Stk. 2 affattes således:
  "2.   Medlemsstaterne kan bestemme, at visse investorer udelukkes fra investorgarantiordningernes dækning i forbindelse med de i artikel 2, stk. 2aeller 2e, omhandlede krav eller dækkes med et lavere beløb. En liste over sådanne udelukkelser findes i bilag I."[Ændring 22] |
| --- | --- |

c)

Stk. 2 affattes således:

"2.   Medlemsstaterne kan bestemme, at visse investorer udelukkes fra investorgarantiordningernes dækning i forbindelse med de i artikel 2, stk. 2aeller 2e, omhandlede krav eller dækkes med et lavere beløb. En liste over sådanne udelukkelser findes i bilag I."[Ændring 22]

| d) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 udgår.

| 5) | Følgende artikler indsættes:

  "Artikel 4a

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne omfatter hensigtsmæssige systemer til at konstatere deres potentielle forpligtelser. Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne er hensigtsmæssigt finansieret i forhold til deres forpligtelser.
  Medlemsstaterne tilsender regelmæssigt ESMA relevante oplysninger vedrørende de potentielle forpligtelser og den dermed forbundne tilsvarende finansiering. [Ændring 28]

  2.   Medlemsstaterne sikrer, at hver enkelt investorgarantiordning etablerer et målfinansieringsniveau på mindst 0,5 %

  0,3 %
  af værdien af de midler og finansielle instrumenter, som investeringsselskaber eller investeringsinstitutteropbevarer, administrerer eller forvalter, og som er omfattet af investorgarantiordningens beskyttelse. Værdien af de midler og finansielle instrumenter, som er omfattet, skal beregnes årligt pr. 1. januar

  31. december
  . [Ændring 29]

  Kommissionen vedtager

  tillægges beføjelse til
  ved delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 13a og på de i artikel 13b og 13c fastsatte betingelser foranstaltninger med henblik påat fastsætte den metode, som skal benyttes til at beregne værdien af de midler og finansielle instrumenter, der er omfattet af investorgarantiordningernes beskyttelse, for at fastlægge det målfinansieringsniveau, som ordningerne skal etablere, og ændre målfinansieringsniveauet under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.


  Kommissionen tillægges beføjelse til, under hensyntagen til værdien af de i første afsnit omhandlede omfattede midler, der udregnes årligt, og under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder og til nødvendigheden af at sikre effektive garantiordninger til investorerne, at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 13a til ændring af minimumsværdien af målfinansieringsniveauet. Kommissionen forelægger under alle omstændigheder senest ... (22) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om, hvorvidt det er nødvendigt at justere det i dette stykke fastsatte målfinansieringsniveau.




  Med henblik på at gøre det muligt for Kommissionen at udregne et hensigtsmæssigt målfinansieringsniveau som omhandlet i tredje afsnit, tilsender medlemsstaterne årligt Kommissionen og ESMA de nødvendige data vedrørende finansieringen af investorgarantiordningerne på deres område frem til 31. december. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse data senest den 31. marts det følgende år.




  Medlemsstater tilsender også Kommissionen og ESMA data vedrørende:










  a) | beløbsværdien af omfattede værdipapirer og midler, som opbevares hos investeringsselskaber på vegne af investorerne |
| --- | --- | --- |

5)

Følgende artikler indsættes:

"Artikel 4a

1.   Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne omfatter hensigtsmæssige systemer til at konstatere deres potentielle forpligtelser. Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne er hensigtsmæssigt finansieret i forhold til deres forpligtelser.
  Medlemsstaterne tilsender regelmæssigt ESMA relevante oplysninger vedrørende de potentielle forpligtelser og den dermed forbundne tilsvarende finansiering. [Ændring 28]

2.   Medlemsstaterne sikrer, at hver enkelt investorgarantiordning etablerer et målfinansieringsniveau på mindst 0,5 %

  0,3 %
  af værdien af de midler og finansielle instrumenter, som investeringsselskaber eller investeringsinstitutteropbevarer, administrerer eller forvalter, og som er omfattet af investorgarantiordningens beskyttelse. Værdien af de midler og finansielle instrumenter, som er omfattet, skal beregnes årligt pr. 1. januar

  31. december
  . [Ændring 29]

Kommissionen vedtager

  tillægges beføjelse til
  ved delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 13a og på de i artikel 13b og 13c fastsatte betingelser foranstaltninger med henblik påat fastsætte den metode, som skal benyttes til at beregne værdien af de midler og finansielle instrumenter, der er omfattet af investorgarantiordningernes beskyttelse, for at fastlægge det målfinansieringsniveau, som ordningerne skal etablere, og ændre målfinansieringsniveauet under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.

Kommissionen tillægges beføjelse til, under hensyntagen til værdien af de i første afsnit omhandlede omfattede midler, der udregnes årligt, og under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder og til nødvendigheden af at sikre effektive garantiordninger til investorerne, at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 13a til ændring af minimumsværdien af målfinansieringsniveauet. Kommissionen forelægger under alle omstændigheder senest ... (22) Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om, hvorvidt det er nødvendigt at justere det i dette stykke fastsatte målfinansieringsniveau.

Med henblik på at gøre det muligt for Kommissionen at udregne et hensigtsmæssigt målfinansieringsniveau som omhandlet i tredje afsnit, tilsender medlemsstaterne årligt Kommissionen og ESMA de nødvendige data vedrørende finansieringen af investorgarantiordningerne på deres område frem til 31. december. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse data senest den 31. marts det følgende år.

Medlemsstater tilsender også Kommissionen og ESMA data vedrørende:

a)

beløbsværdien af omfattede værdipapirer og midler, som opbevares hos investeringsselskaber på vegne af investorerne

| b) | værdien af de omfattede midler og finansielle instrumenter, der opbevares eller forvaltes |
| --- | --- |

b)

værdien af de omfattede midler og finansielle instrumenter, der opbevares eller forvaltes

| c) | antallet af kunder |
| --- | --- |

c)

antallet af kunder

| d) | indtægter eller indkomst fra investeringsvirksomhed |
| --- | --- |

d)

indtægter eller indkomst fra investeringsvirksomhed

| e) | hvert investeringsselskabs kapitalniveau |
| --- | --- |

e)

hvert investeringsselskabs kapitalniveau

| f) | det maksimale beløb til udbetaling pr. kunde |
| --- | --- |

f)

det maksimale beløb til udbetaling pr. kunde

| g) | den gennemsnitlige omsætning ved køb og salg af værdipapirer |
| --- | --- |

g)

den gennemsnitlige omsætning ved køb og salg af værdipapirer

| h) | antallet af godkendte personer eller børshandlere. [Ændring 30] |
| --- | --- |

h)

antallet af godkendte personer eller børshandlere. [Ændring 30]

3.   Målfinansieringsniveauet finansieres forud for - og uanset om der indtræffer - begivenheder, som falder ind under artikel 2, stk. 2eller 2b. Medlemsstaterne sikrer, at finansieringsniveauet for den enkelte investorgarantiordning nås inden for en ti-års-periode efter dette direktivs ikrafttræden

  senest ... (23)

  , og at den enkelte investorgarantiordning vedtager og overholder en hensigtsmæssig planlægning for at nå dette mål. [Ændring 21 og 31]

Opkrævede bidrag med det formål at nå målfinansieringsniveauet må kun placeres i indlån i kontanter og aktiver med lav risiko med en restløbetid på højst 24 måneder, som kan realiseres inden for højst en måned.

3a.
     
  Bidraget til en investorgarantiordning fastsættes for hvert medlems vedkommende på grundlag af omfanget af den påtagne risiko. Med henblik på at sikre en vis grad af harmonisering i gennemførelsen af dette stykke i medlemsstaterne, vedtager Kommissionen delegerede retsakter i henhold til artikel 13a til tydeliggørelse af, hvorledes hvert bidrag til en investorgarantiordning fastsættes. [Ændring 32]

3b.
     
  De kompetente myndigheder kan nedsætte bidraget fra investorgarantiordningens medlemmer, hvis disse medlemmer frivilligt træffer yderligere foranstaltninger til at mindske den operationelle risiko.

De kompetente myndigheder kan også nedsætte bidraget i de tilfælde, hvor investorgarantiordningens medlemmer kan dokumentere, at den underordnede depotinstitution, de benytter sig af, opfylder de samme standarder for mindskelse af den operationelle risiko.

Investorgarantiordningens målfinansieringsniveau påvirkes ikke af sådanne nedsættelser. [Ændring 33]

3c.
     
  For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af stk. 3b, udarbejder ESMA tekniske gennemførelsesstandarder til fastsættelse af betingelserne for mindskelse af bidraget til en investorgarantiordning.

ESMA forelægger årligt Kommissionen disse udkast til tekniske gennemførelsesstandarder.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage udkast til tekniske gennemførelsesstandarder, jf. første afsnit, efter proceduren i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Vurderingen af vilkårene for risikobaserede reduktioner bygger på kriterier såsom omfanget af midler og finansielle instrumenter, kapitalgrundlaget og hvert medlems stabilitet under hensyntagen til deres retlige status og det regelsæt, der gælder der, hvor de har deres hovedsæde. [Ændring 34]

4.   Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne kan opkræve ekstraordinære bidrag hos ordningens medlemmer, hvis målfinansieringsniveauet er utilstrækkeligt til at dække de i artikel 9, stk. 2, omhandlede garantikrav. Disse ekstraordinære bidrag må ikke overstige 0,5 %

  0,3 %
  af de i stk. 2 omhandlede omfattede midler og finansielle instrumenter. Disse ekstraordinære bidrag må ikke bringe stabiliteten i den pågældende medlemsstats finansielle system i fare og skal tage udgangspunkt i kriterierne om prismæssig overkommelighed.
  Medlemsstaterne kan stille krav om ekstraordinære bidrag efter samråd med ESMA og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (24). [Ændring 35]

5.   Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne omfatter passende alternative finansieringsordninger, der sætter dem i stand til at opnå korttidsfinansiering for at imødekomme krav til ordningen, når det forhåndsdeponerede beløb er brugt. Sådanne ordninger kan omfatte låntagningsfaciliteter

  kommercielle udlånsordninger og udlånsfaciliteter
  fra forretningsbanker. De kan også omfatte låntagningsfaciliteter fra

  og
  offentlige institutioner,
  herunder fra medlemsstaterne,
  forudsat at disse faciliteter er forretningsforetagender. [Ændring 36]

6.   Medlemsstaterne sikrer, at finansieringsordningernes omkostninger i sidste ende i forbindelse med investeringsvirksomhed
  udelukkende
  bæres af de investeringsselskabereller tredjemandsdepotinstitutioner, der er omfattet af ordningen, og i forbindelse med investeringsinstitutters aktiviteter af investeringsinstitutter eller deres depositarer eller tredjemænd, som er omfattet af ordningen. Der opkræves årligt almindelige bidrag fra medlemmerne. [Ændring 37]

Med henblik på yderligere at understøtte forvaltningen af investorgarantiordningerne sikrer medlemsstaterne, at:

| a) | ordningerne er i stand til at opkræve afgifter fra deres medlemmer, så udbetalinger kan afvikles inden for den i artikel 9, stk. 2, fastsatte frist, idet dette kan ske før eller efter, der er sket udbetaling, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

a)

ordningerne er i stand til at opkræve afgifter fra deres medlemmer, så udbetalinger kan afvikles inden for den i artikel 9, stk. 2, fastsatte frist, idet dette kan ske før eller efter, der er sket udbetaling, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt

| b) | de kompetente myndigheder har beføjelse til at træffe foranstaltninger mod enhver virksomhed, der ikke betaler afgiften på anmodning. [Ændring 38] |
| --- | --- |

b)

de kompetente myndigheder har beføjelse til at træffe foranstaltninger mod enhver virksomhed, der ikke betaler afgiften på anmodning. [Ændring 38]

7.   Medlemsstaterne orienterer årligt ESMA om målfinansieringsniveauet, jf. stk. 2, og finansieringsniveauet, jf. stk. 3, for investorgarantiordninger på deres område. Disse oplysninger bekræftes af de kompetente myndigheder og sendes ledsaget af denne bekræftelse til ESMA årligt pr 31. januar.

Medlemsstaterne sikrer, at de i første afsnit omhandlede oplysninger offentliggøres på investorgarantiordningernes websted mindst en gang om året.

7a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningerne til enhver tid og på deres anmodning modtager alle de oplysninger fra deres medlemmer, som er nødvendige for at forberede tilbagebetaling til investorerne. [Ændring 39]

8.   Medlemsstaterne sikrer, at 10 %

  5 %
  af investorgarantiordningernes i stk. 2 omhandlede forhåndsdeponerede beløb er til rådighed til udlån til andre investorgarantiordninger på de i artikel 4c

  artikel 4b
  fastsatte betingelser.
  Sådanne finansieringsmetoder anvendes kun, hvis der ikke er almindelige finansieringsmetoder til rådighed.

Kommissionen kan ved delegerede retsakter i henhold til artikel 13a og på de i artikel 13b og 13c fastsatte betingelser ændre den procentdel af det forhåndsdeponederede beløb, som skal være til rådighed til udlån til andre ordninger under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
  [Ændring 40]

9.   Kommissionen vedtager ved delegerede retsakter i henhold til artikel 13a med henblik på at præcisere:

| a) | den i stk. 1 omhandlede metode til at konstatere investorgarantiordningernes potentielle forpligtelser
  og risikobaserede bidrag [Ændring 41] |
| --- | --- |

a)

den i stk. 1 omhandlede metode til at konstatere investorgarantiordningernes potentielle forpligtelser
  og risikobaserede bidrag [Ændring 41]

| b) | de faktorer, der skal inddrages i vurderingen af de i stk. 4 omhandlede ekstraordinære bidrags evne til ikke at bringe stabiliteten i en medlemsstats finansielle system i fare |
| --- | --- |

b)

de faktorer, der skal inddrages i vurderingen af de i stk. 4 omhandlede ekstraordinære bidrags evne til ikke at bringe stabiliteten i en medlemsstats finansielle system i fare

| c) | de i stk. 5 omhandlede alternative finansieringsordninger, som investorgarantiordningerne skal omfatte for i givet fald at kunne opnå kortsigtet finansiering |
| --- | --- |

c)

de i stk. 5 omhandlede alternative finansieringsordninger, som investorgarantiordningerne skal omfatte for i givet fald at kunne opnå kortsigtet finansiering

| d) | kriterierne for fastsættelse af bidrag fra enheder, jf. stk. 6. |
| --- | --- |

d)

kriterierne for fastsættelse af bidrag fra enheder, jf. stk. 6.

10.   For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af stk. 7, andet afsnit, udarbejder ESMA udkast til tekniske standarder

  gennemførelsesstandarder
  for, hvilke oplysninger ordningerne skal offentliggøre.

ESMA forelægger disse udkast til tekniske standarder

  gennemførelsesstandarder
  for Kommissionen senest den 31. december 2012.

Kommissionen kan

  tillægges beføjelse til at
  vedtage de i første afsnit omhandlede udkast til tekniske standarder

  gennemførelsesstandarder
  i overensstemmelse med artikel 7e

  artikel 15
  i forordning (EU) nr. 1095/2010. [Ændring 42]

Artikel 4b

1.   
  Efter ... (25) må
  en investorgarantiordning skal have ret til atlåne fra alle de i artikel 2 omhandlede andre investorgarantiordninger i Unionen på følgende betingelser: [Ændring 43]

| a) | Den låntagende investorgarantiordning er ikke i stand til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 2, stk. 2aeller 2e, på grund af forudgående betalinger for at opfylde disse forpligtelser. [Ændring 22] |
| --- | --- |

a)

Den låntagende investorgarantiordning er ikke i stand til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 2, stk. 2aeller 2e, på grund af forudgående betalinger for at opfylde disse forpligtelser. [Ændring 22]

| b) | Den
  låntagende investorgarantiordning

  i litra a) omhandlede situationskyldes manglende midler,

  har tidligere nået målfinansieringsniveauet
  , jf. artikel 4a, stk. 3

  artikel 4a, stk. 2
  . [Ændring 44] |
| --- | --- |

b)

Den
  låntagende investorgarantiordning

  i litra a) omhandlede situationskyldes manglende midler,

  har tidligere nået målfinansieringsniveauet
  , jf. artikel 4a, stk. 3

  artikel 4a, stk. 2
  . [Ændring 44]

| c) | Den låntagende investorgarantiordning har brugt de i artikel 4a, stk. 4, omhandlede ekstraordinære bidrag. |
| --- | --- |

c)

Den låntagende investorgarantiordning har brugt de i artikel 4a, stk. 4, omhandlede ekstraordinære bidrag.

| d) | Den låntagende investorgarantiordning påtager sig den retlige forpligtelse kun at anvende de lånte midler til at betale for krav i henhold til artikel 2, stk. 2aog 2e. [Ændring 22] |
| --- | --- |

d)

Den låntagende investorgarantiordning påtager sig den retlige forpligtelse kun at anvende de lånte midler til at betale for krav i henhold til artikel 2, stk. 2aog 2e. [Ændring 22]

| e) | [Litra flyttet ned som nyt tredje afsnit]
  En investorgarantiordning, som ikke har tilbagebetalt et lån til andre ordninger i henhold til denne artikel må hverken låne fra eller låne til andre investorgarantiordninger. |
| --- | --- |

e)

[Litra flyttet ned som nyt tredje afsnit]
  En investorgarantiordning, som ikke har tilbagebetalt et lån til andre ordninger i henhold til denne artikel må hverken låne fra eller låne til andre investorgarantiordninger.

| f) | Den låntagende investorgarantiordning præciserer, hvor stort et beløb denne har behov for. |
| --- | --- |

f)

Den låntagende investorgarantiordning præciserer, hvor stort et beløb denne har behov for.

| g) | Den låntagende investorgarantiordning orienterer straks ESMA og anfører, hvordan betingelserne i litra a)-f) er opfyldt, og hvor stort et beløb den påtænker at låne. |
| --- | --- |

g)

Den låntagende investorgarantiordning orienterer straks ESMA og anfører, hvordan betingelserne i litra a)-f) er opfyldt, og hvor stort et beløb den påtænker at låne.

Det i stk. 1, litra f), omhandlede beløb fastsættes således:

[garantibeløb til udbetaling ifølge krav i henhold til artikel 2, stk. 2aog 2e] – [finansieringsniveau, jf. artikel 4a, stk. 7] + [det i artikel 4a, stk. 4, omhandlede maksimumbeløb hidrørende fra ekstraordinære bidrag] [Ændring 22]

En investorgarantiordning, som ikke har tilbagebetalt et lån til andre ordninger i henhold til denne artikel må hverken låne fra eller låne til andre investorgarantiordninger.

De andre investorgarantiordninger skal fungere som långivende ordninger. I den forbindelse skal medlemsstater, hvor der er etableret mere end en ordning, udpege en ordning, der skal fungere som denne medlemsstats långivende ordning, og orientere ESMA herom. Medlemsstaterne
  tager alle de nødvendige skridt til at sikre, at alle interessenter informeres om, hvilken ordning, der er den långivende ordning, og hvordan den fungerer
  .
  Medlemsstaterne
  kan beslutte, om og hvordan andre investorgarantiordninger i samme medlemsstat tilbagebetaler beløbet til den långivende ordning. [Ændring 45]

2.   Lånet gives på følgende betingelser:

| a) | Hver investorgarantiordning udlåner et beløb, der står i forhold til det dækkede beløb i form af midler og finansielle instrumenter i hver investorgarantiordning, uden at tage hensyn til den låntagende ordning inden for det i andet afsnit fastsatte loft og beløbene beregnes i henhold til de i artikel 4a, stk. 2, omhandlede nyeste oplysninger. |
| --- | --- |

a)

Hver investorgarantiordning udlåner et beløb, der står i forhold til det dækkede beløb i form af midler og finansielle instrumenter i hver investorgarantiordning, uden at tage hensyn til den låntagende ordning inden for det i andet afsnit fastsatte loft og beløbene beregnes i henhold til de i artikel 4a, stk. 2, omhandlede nyeste oplysninger.

| b) | Den låntagende investorgarantiordning tilbagebetaler lånet senest efter fem år. Denne kan tilbagebetale lånet i årlige rater. Der påløber først renter, når lånet betales tilbage.
  [Andet punktum flyttet ned som tredje afsnit] |
| --- | --- |

b)

Den låntagende investorgarantiordning tilbagebetaler lånet senest efter fem år. Denne kan tilbagebetale lånet i årlige rater. Der påløber først renter, når lånet betales tilbage.
  [Andet punktum flyttet ned som tredje afsnit]

| c) | Renten
  i kreditperioden
  skal svare til satsen for Den Europæiske Centralbanks

  den
  marginale udlånsfacilitet i kreditperioden

  hos den centralbank, der udsteder den valuta, hvori lånet er optaget
  . [Ændring 46] |
| --- | --- |

c)

Renten
  i kreditperioden
  skal svare til satsen for Den Europæiske Centralbanks

  den
  marginale udlånsfacilitet i kreditperioden

  hos den centralbank, der udsteder den valuta, hvori lånet er optaget
  . [Ændring 46]

Det samlede beløb, der udlånes til den enkelte investorgarantiordning, må ikke overskride 20 % af de samlede midler, som er til rådighed på EU-plan til udlån, jf. artikel 4a, stk. 8.

Tilbagebetaling, jf. første afsnit, litra b), kan ske i årlige rater, og der påløber først renter, når lånet betales tilbage.

3.   ESMA bekræfter, at de i stk. 1 omhandlede betingelser er opfyldt, og fastslår, hvor store beløb den enkelte investorgarantiordning skal låne ud, jf. beregningen i stk. 2, litra a), startrenten, jf. stk. 2, litra c), og lånets løbetid.

ESMA sender sin bekræftelse og de i stk. 1), litra g) omhandlede oplysninger til de långivende ordninger inden for 15 arbejdsdage efter modtagelsen af disse oplysninger fra de låntagende ordninger. De långivende ordninger udbetaler straks og senest inden for 15 arbejdsdage efter modtagelsen af bekræftelsen og oplysningerne fra ESMA lånet til den låntagende investorgarantiordning.

4.   Medlemsstaterne skal sørge for, at de bidrag, som den låntagende investorgarantiordning opkræver, er tilstrækkelige til at tilbagebetale det lånte beløb og til at genetablere målfinansieringsniveauet snarest muligt og senest inden for en ti-års-periode

  fem-års-periode
  efter modtagelsen af lånet. [Ændring 47]

Alle andre krav skal være underordnet det i den investorgarantiordning, der ydede lånet. Investorgarantiordningen anses for foretrukken kreditor og har forrang ved prioriteringen af kreditorerne. [Ændring 48]

Med forbehold af andet afsnit kan medlemsstaterne fastsætte andre prioriteter med hensyn til præference mellem forskellige kategorier af kreditorer. [Ændring 49]

5.   For at fremme et effektivt samarbejde mellem investorgarantiordninger, udarbejder

  indgår
  ordningerne eller i givet fald de kompetente myndigheder skriftlige samarbejdsaftaler. Sådanne aftaler skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF
  af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (26). [Ændring 50]

De kompetente myndigheder orienterer ESMA om de i første afsnit omhandlede aftaler og deres indhold. ESMA kan fremsætte udtalelser om sådanne aftaler i henhold til artikel 8, stk. 2, litra g), og artikel 34 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Hvis kompetente myndigheder eller ordninger ikke kan indgå en aftale, eller hvis der er uenighed om fortolkningen af en sådan aftale, skal ESMA bilægge tvister i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

Hvis de i første afsnit omhandlede aftaler ikke indgås, påvirker dette ikke investorers krav i henhold til artikel 2, stk. 2aeller 2e. [Ændring 22]

| 6) | Artikel 5 og 6 affattes således:

  "Artikel 5

  1.   Undlader et investeringsselskab, et investeringsinstitut, en depositar eller en tredjemand, hvis medlemskab af en garantiordning er obligatorisk, jf. artikel 2, stk. 1, at opfylde de forpligtelser, der påhviler dem som medlemmer af ordningen, underrettes de kompetente myndigheder, der meddelte investeringsselskabet eller investeringsinstituttettilladelse, og disse træffer i samarbejde med investorgarantiordningen alle passende foranstaltninger, herunder pålægning af sanktioner, for at sikre, at investeringsselskabet, investeringsinstituttet, depositaren eller tredjemanden opfylder sine forpligtelser.
  2.   Hvis de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger ikke fører til, at investeringsselskabet, investeringsinstituttet, depositaren eller tredjemanden overholder sine forpligtelser, kan investorgarantiordningen med de kompetente myndigheders udtrykkelige samtykke og med mindst tolv måneders

  seks måneders
  varsel meddele, at den agter at ekskludere investeringsselskabet, investeringsinstituttet, depositaren eller tredjemanden fra ordningen. Den dækning, der er fastsat i artikel 2, stk. 2a og 2c,

  artikel 2, stk. 2
  , gælder fortsat for investeringsvirksomhedeller investeringsinstitutters aktiviteter, der udføres i denne periode. Hvis investeringsselskabet

  , investeringsinstituttet, depositaren

  eller tredjemanden ved periodens udløb ikke har opfyldt sine forpligtelser, kan investorgarantiordningen, igen med de kompetente myndigheders udtrykkelige samtykke ekskludere det pågældende investeringsselskab.
  3.   Et investeringsselskab, et investeringsinstitut, en depositar eller en tredjemand, der er ekskluderet af en investorgarantiordning, må fortsætte med at udføre investeringsvirksomhed, investeringsinstituttets aktiviteter eller opbevare investorers og investeringsinstituttersfinansielle instrumenter på følgende betingelser:






  a) | Såfremt investeringsselskabet eller tredjemand før eksklusionen havde indført alternative garantiordninger, som sikrer investorerne og investeringsinstitutteten dækning, der mindst svarer til den, som den officielt anerkendte ordning yder, og har karakteristika svarende til den officielt anerkendte ordnings. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 5 og 6 affattes således:

"Artikel 5

1.   Undlader et investeringsselskab, et investeringsinstitut, en depositar eller en tredjemand, hvis medlemskab af en garantiordning er obligatorisk, jf. artikel 2, stk. 1, at opfylde de forpligtelser, der påhviler dem som medlemmer af ordningen, underrettes de kompetente myndigheder, der meddelte investeringsselskabet eller investeringsinstituttettilladelse, og disse træffer i samarbejde med investorgarantiordningen alle passende foranstaltninger, herunder pålægning af sanktioner, for at sikre, at investeringsselskabet, investeringsinstituttet, depositaren eller tredjemanden opfylder sine forpligtelser.

2.   Hvis de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger ikke fører til, at investeringsselskabet, investeringsinstituttet, depositaren eller tredjemanden overholder sine forpligtelser, kan investorgarantiordningen med de kompetente myndigheders udtrykkelige samtykke og med mindst tolv måneders

  seks måneders
  varsel meddele, at den agter at ekskludere investeringsselskabet, investeringsinstituttet, depositaren eller tredjemanden fra ordningen. Den dækning, der er fastsat i artikel 2, stk. 2a og 2c,

  artikel 2, stk. 2
  , gælder fortsat for investeringsvirksomhedeller investeringsinstitutters aktiviteter, der udføres i denne periode. Hvis investeringsselskabet

  , investeringsinstituttet, depositaren

  eller tredjemanden ved periodens udløb ikke har opfyldt sine forpligtelser, kan investorgarantiordningen, igen med de kompetente myndigheders udtrykkelige samtykke ekskludere det pågældende investeringsselskab.

3.   Et investeringsselskab, et investeringsinstitut, en depositar eller en tredjemand, der er ekskluderet af en investorgarantiordning, må fortsætte med at udføre investeringsvirksomhed, investeringsinstituttets aktiviteter eller opbevare investorers og investeringsinstituttersfinansielle instrumenter på følgende betingelser:

a)

Såfremt investeringsselskabet eller tredjemand før eksklusionen havde indført alternative garantiordninger, som sikrer investorerne og investeringsinstitutteten dækning, der mindst svarer til den, som den officielt anerkendte ordning yder, og har karakteristika svarende til den officielt anerkendte ordnings.

| b) | De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for investeringsselskabets eller investeringsinstituttetstilladelse, har bekræftet, at de i litra a) omhandlede betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

b)

De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for investeringsselskabets eller investeringsinstituttetstilladelse, har bekræftet, at de i litra a) omhandlede betingelser er opfyldt.

4.   Hvis et investeringsselskabeller et investeringsinstitut, som foreslås ekskluderet i medfør af stk. 2, ikke er i stand til at indføre alternative ordninger, som opfylder betingelserne i stk. 3, skal

  inddrager
  de kompetente myndigheder, der meddelte tilladelsen
  , straks denne
  tilladelse.

| a) | for så vidt angår det investeringsselskab, som den meddelte tilladelsen, straks inddrage denne |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår det investeringsselskab, som den meddelte tilladelsen, straks inddrage denne

| b) | for så vidt angår det investeringsinstitut, som den meddelte tilladelsen, straks inddrage denne. |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår det investeringsinstitut, som den meddelte tilladelsen, straks inddrage denne.

5.   Hvis en depositar elleren tredjemand, som foreslås ekskluderet i medfør af stk. 2, ikke er i stand til at indføre alternative ordninger, som opfylder betingelserne i stk. 3, skal denne ikke have lov til at opbevare investorers eller investeringsinstituttersaktiver. [Ændring 51]

Artikel 6

I de tilfælde, hvor et investeringsselskabs tilladelse eller et investeringsinstituts tilladelseinddrages, gælder den dækning, der er fastsat i artikel 2, stk. 2a og 2c

  artikel 2, stk. 2
  , fortsat for investeringsvirksomhed, der udføres indtil inddragelsestidspunktet."[Ændring 52]

| 7) | Artikel 8 og 9 affattes således:

  "Artikel 8

  1.   Den i artikel 4, stk. 1 og 3, omhandlede dækning gælder investors samlede krav på samme investeringsselskab eller samme investeringsinstituti henhold til dette direktiv uanset antallet af konti, valuta og lokalisering inden for Unionen. [Ændring 53]

  2.   For fælles investeringer tages der ved beregningen af den i artikel 4, stk. 1 og 3, omhandlede dækning hensyn til den andel, der tilkommer hver enkelt investor.

  Findes der ingen særlige bestemmelser, fordeles kravene ligeligt mellem investorerne.
  [Ændring 54]



  En investor, hvis krav ikke kan dækkes fuldt ud, har ret til samme dækningssats, som er gældende for det samlede krav. [Ændring 55]

  Medlemsstaterne kan bestemme, at krav vedrørende fælles investeringer, som to eller flere personer har andel i som deltagere i et interessentskab, en sammenslutning eller en gruppering af tilsvarende art, der ikke har status som juridisk person, kan lægges sammen og behandles, som om de hidrørte fra en investering foretaget af en enkelt investor, med henblik på beregningen af grænserne i artikel 4, stk. 1 og 3.
  3.   Er investor ikke berettiget til de midler eller instrumenter, der opbevares, er det den person, der er berettiget hertil, som dækkes af garantiordningen, forudsat at den pågældende persons identitet er blevet fastslået eller kan fastslås inden datoen for den i artikel 2, stk. 2 og 2b

  artikel 2, stk. 2
  , omhandlede konstatering eller afgørelse. [Ændring 56]

  Er flere personer berettiget til de pågældende midler eller instrumenter, tages der ved beregningen af de i artikel 4, stk. 1 og 3, fastsatte grænser hensyn til hver enkelt persons andel i henhold til de bestemmelser, der gælder for forvaltningen af midlerne eller instrumenterne.

  Artikel 9

  1.   Investorgarantiordningen træffer passende foranstaltninger til at underrette investorerne om den i artikel 2, stk. 2og 2b, omhandlede konstatering eller afgørelse samt til at udbetale eventuelle pligtige garantibeløb hurtigst muligt. Ordningen kan fastsætte en bestemt frist, inden for hvilken investorerne skal fremsætte deres krav. Fristen skal være på mindst fem måneder fra datoen for den i artikel 2, stk. 2og 2b, omhandlede konstatering eller afgørelse eller fra datoen for offentliggørelsen af ovennævnte konstatering eller afgørelse. [Ændring 21]

  En investor, som ikke har været i stand til at fremsætte sit krav over for investorgarantiordningen rettidigt, kan ikke nægtes
  fuld
  dækning under henvisning til, at en sådan frist er udløbet, jf. første afsnit. [Ændring 57]



  Investeringsselskaber offentliggør på deres websted alle oplysninger om vilkår og betingelser for dækningen og de skridt, der skal tages for at modtage udbetaling i henhold til dette direktiv. [Ændring 58]

  2.   Investorgarantiordningen skal kunne dække investorernes krav hurtigst muligt og under alle omstændigheder tre måneder efter, at kravets berettigelse og størrelse er blevet fastslået.
  Under specielle omstændigheder kan investorgarantiordningen anmode de kompetente myndigheder om en forlængelse af fristen. En sådan forlængelse må ikke overstige tre måneder. De kompetente myndigheder orienterer straks ESMA om enhver forlængelse af fristen til garantiordninger og om, hvilke omstændigheder der berettiger til en sådan forlængelse.
  Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordninger kan deltage i insolvensprocedurer eller retsprocedurer af relevans for at fastslå kravets berettigelse og størrelse.
  Tredje afsnit berører ikke investorgarantiordninger, der er i stand til at anvende andre metoder til at fastslå kravets berettigelse og størrelse.
  Hvis den endelige betaling ikke har fundet sted inden for ni måneder efter den i artikel 2, stk. 2eller 2b, omhandlede konstatering eller afgørelse, sikrer medlemsstaterne, at investorgarantiordningen inden for tre måneder efter den konstatering eller afgørelse midlertidigt udbetaler en del af garantibeløbet, ikke under en tredjedel af kravet, ud fra en indledende vurdering af kravet. Det resterende beløb udbetales inden for tre måneder, efter at kravets berettigelse og størrelse er endelig fastslået. Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningen har mulighed for at geninddrive beløb, som midlertidigt er blevet udbetalt, hvis det fastslås, at kravet ikke var berettiget. [Ændring 21]

  Kommissionen vedtager ved delegerede retsakter i henhold til artikel 13a og på de i artikel 13b og 13c fastsatte betingelserforanstaltninger med henblik på at fastsætte den procedure, som skal benyttes til at behandle investorers krav, og de tekniske kriterier til beregning af et investeringsinstituts værditab som følge af de i artikel 2, stk. 2b og 2c, omhandlede indtrufne begivenheder. [Ændring 59]

  3.   Uanset fristen i stk. 2, første afsnit, kan udbetalinger fra investorgarantiordningen suspenderes, indtil der foreligger en domstolsafgørelse eller en afgørelse fra en kompetent myndighed, hvis en investor eller en anden person, der er berettiget til eller har andel i en investering,
  i forbindelse med midler, der er omfattet af dette direktiv
  , er blevet sigtet for en lovovertrædelse med tilknytning til hvidvaskning af penge som defineret i artikel 1, nr. 2), i direktiv 2005/60/EF som følge af adfærd, der er forbudt i henhold til direktiv 2003/6/EF, eller for en lovovertrædelse med tilknytning
  til direkte eller indirekte finansiering af terroristgrupper, der er omfattet af Rådets henstilling af 9. december 1999
  vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper."[Ændring 60] |
| --- | --- |

7)

Artikel 8 og 9 affattes således:

"Artikel 8

1.   Den i artikel 4, stk. 1 og 3, omhandlede dækning gælder investors samlede krav på samme investeringsselskab eller samme investeringsinstituti henhold til dette direktiv uanset antallet af konti, valuta og lokalisering inden for Unionen. [Ændring 53]

2.   For fælles investeringer tages der ved beregningen af den i artikel 4, stk. 1 og 3, omhandlede dækning hensyn til den andel, der tilkommer hver enkelt investor.

Findes der ingen særlige bestemmelser, fordeles kravene ligeligt mellem investorerne.
  [Ændring 54]

En investor, hvis krav ikke kan dækkes fuldt ud, har ret til samme dækningssats, som er gældende for det samlede krav. [Ændring 55]

Medlemsstaterne kan bestemme, at krav vedrørende fælles investeringer, som to eller flere personer har andel i som deltagere i et interessentskab, en sammenslutning eller en gruppering af tilsvarende art, der ikke har status som juridisk person, kan lægges sammen og behandles, som om de hidrørte fra en investering foretaget af en enkelt investor, med henblik på beregningen af grænserne i artikel 4, stk. 1 og 3.

3.   Er investor ikke berettiget til de midler eller instrumenter, der opbevares, er det den person, der er berettiget hertil, som dækkes af garantiordningen, forudsat at den pågældende persons identitet er blevet fastslået eller kan fastslås inden datoen for den i artikel 2, stk. 2 og 2b

  artikel 2, stk. 2
  , omhandlede konstatering eller afgørelse. [Ændring 56]

Er flere personer berettiget til de pågældende midler eller instrumenter, tages der ved beregningen af de i artikel 4, stk. 1 og 3, fastsatte grænser hensyn til hver enkelt persons andel i henhold til de bestemmelser, der gælder for forvaltningen af midlerne eller instrumenterne.

Artikel 9

1.   Investorgarantiordningen træffer passende foranstaltninger til at underrette investorerne om den i artikel 2, stk. 2og 2b, omhandlede konstatering eller afgørelse samt til at udbetale eventuelle pligtige garantibeløb hurtigst muligt. Ordningen kan fastsætte en bestemt frist, inden for hvilken investorerne skal fremsætte deres krav. Fristen skal være på mindst fem måneder fra datoen for den i artikel 2, stk. 2og 2b, omhandlede konstatering eller afgørelse eller fra datoen for offentliggørelsen af ovennævnte konstatering eller afgørelse. [Ændring 21]

En investor, som ikke har været i stand til at fremsætte sit krav over for investorgarantiordningen rettidigt, kan ikke nægtes
  fuld
  dækning under henvisning til, at en sådan frist er udløbet, jf. første afsnit. [Ændring 57]

Investeringsselskaber offentliggør på deres websted alle oplysninger om vilkår og betingelser for dækningen og de skridt, der skal tages for at modtage udbetaling i henhold til dette direktiv. [Ændring 58]

2.   Investorgarantiordningen skal kunne dække investorernes krav hurtigst muligt og under alle omstændigheder tre måneder efter, at kravets berettigelse og størrelse er blevet fastslået.

Under specielle omstændigheder kan investorgarantiordningen anmode de kompetente myndigheder om en forlængelse af fristen. En sådan forlængelse må ikke overstige tre måneder. De kompetente myndigheder orienterer straks ESMA om enhver forlængelse af fristen til garantiordninger og om, hvilke omstændigheder der berettiger til en sådan forlængelse.

Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordninger kan deltage i insolvensprocedurer eller retsprocedurer af relevans for at fastslå kravets berettigelse og størrelse.

Tredje afsnit berører ikke investorgarantiordninger, der er i stand til at anvende andre metoder til at fastslå kravets berettigelse og størrelse.

Hvis den endelige betaling ikke har fundet sted inden for ni måneder efter den i artikel 2, stk. 2eller 2b, omhandlede konstatering eller afgørelse, sikrer medlemsstaterne, at investorgarantiordningen inden for tre måneder efter den konstatering eller afgørelse midlertidigt udbetaler en del af garantibeløbet, ikke under en tredjedel af kravet, ud fra en indledende vurdering af kravet. Det resterende beløb udbetales inden for tre måneder, efter at kravets berettigelse og størrelse er endelig fastslået. Medlemsstaterne sikrer, at investorgarantiordningen har mulighed for at geninddrive beløb, som midlertidigt er blevet udbetalt, hvis det fastslås, at kravet ikke var berettiget. [Ændring 21]

Kommissionen vedtager ved delegerede retsakter i henhold til artikel 13a og på de i artikel 13b og 13c fastsatte betingelserforanstaltninger med henblik på at fastsætte den procedure, som skal benyttes til at behandle investorers krav, og de tekniske kriterier til beregning af et investeringsinstituts værditab som følge af de i artikel 2, stk. 2b og 2c, omhandlede indtrufne begivenheder. [Ændring 59]

3.   Uanset fristen i stk. 2, første afsnit, kan udbetalinger fra investorgarantiordningen suspenderes, indtil der foreligger en domstolsafgørelse eller en afgørelse fra en kompetent myndighed, hvis en investor eller en anden person, der er berettiget til eller har andel i en investering,
  i forbindelse med midler, der er omfattet af dette direktiv
  , er blevet sigtet for en lovovertrædelse med tilknytning til hvidvaskning af penge som defineret i artikel 1, nr. 2), i direktiv 2005/60/EF som følge af adfærd, der er forbudt i henhold til direktiv 2003/6/EF, eller for en lovovertrædelse med tilknytning
  til direkte eller indirekte finansiering af terroristgrupper, der er omfattet af Rådets henstilling af 9. december 1999
  vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper."[Ændring 60]

| 8) | Artikel 10, stk. 1, affattes således:
  "1.   Medlemsstaterne påser, at investeringsselskaberne eller investeringsinstitutternetræffer passende foranstaltninger med henblik på at give nuværende og potentielle investorer de fornødne oplysninger om, hvilken investorgarantiordning investeringsselskabet eller investeringsinstituttetog dets filialer inden for Unionen er tilsluttet eller om, hvilken eventuel alternativ ordning der findes, jf. artikel 2, stk. 1, andet afsnit, eller artikel 5, stk. 3. Investorerne underrettes om bestemmelserne i investorgarantiordningen eller den eventuelle alternative ordning, herunder om størrelsen og rækkevidden af den dækning, som garantiordningen yder, samt om de regler, som medlemsstaterne eventuelt har fastsat i denne forbindelse. Disse oplysninger præsenteres i en let forståelig form. [Ændring 61]

  På anmodning gives der tillige oplysninger om de betingelser og formaliteter, der skal opfyldes for at få udbetalt garantibeløbet.
  Oplysningerne skal være fair, tydelige og ikke vildledende og skal navnlig forklare de situationer og krav, der er omfattet af den pågældende investorgarantiordning, og hvordan den finder anvendelse i grænseoverskridende situationer. Oplysningerne bør også indeholde eksempler på situationer og krav, der ikke er omfattet af garantiordningen.


  1a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at det beløb, som en investor betaler til en investorgarantiordning, er klart og gennemsigtigt angivet. Det beløb, som hver enkelt investor afkræves i henhold en ordning, enten som en procentdel af investeringen eller som et beløb ud over investeringen, skal præciseres over for den nuværende eller potentielle investor." [Ændring 62] |
| --- | --- |

8)

Artikel 10, stk. 1, affattes således:

"1.   Medlemsstaterne påser, at investeringsselskaberne eller investeringsinstitutternetræffer passende foranstaltninger med henblik på at give nuværende og potentielle investorer de fornødne oplysninger om, hvilken investorgarantiordning investeringsselskabet eller investeringsinstituttetog dets filialer inden for Unionen er tilsluttet eller om, hvilken eventuel alternativ ordning der findes, jf. artikel 2, stk. 1, andet afsnit, eller artikel 5, stk. 3. Investorerne underrettes om bestemmelserne i investorgarantiordningen eller den eventuelle alternative ordning, herunder om størrelsen og rækkevidden af den dækning, som garantiordningen yder, samt om de regler, som medlemsstaterne eventuelt har fastsat i denne forbindelse. Disse oplysninger præsenteres i en let forståelig form. [Ændring 61]

På anmodning gives der tillige oplysninger om de betingelser og formaliteter, der skal opfyldes for at få udbetalt garantibeløbet.

Oplysningerne skal være fair, tydelige og ikke vildledende og skal navnlig forklare de situationer og krav, der er omfattet af den pågældende investorgarantiordning, og hvordan den finder anvendelse i grænseoverskridende situationer. Oplysningerne bør også indeholde eksempler på situationer og krav, der ikke er omfattet af garantiordningen.

1a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at det beløb, som en investor betaler til en investorgarantiordning, er klart og gennemsigtigt angivet. Det beløb, som hver enkelt investor afkræves i henhold en ordning, enten som en procentdel af investeringen eller som et beløb ud over investeringen, skal præciseres over for den nuværende eller potentielle investor." [Ændring 62]

| 9) | Artikel 12 affattes således:

  "Artikel 12

  1.   Garantiordninger, som udbetaler garantibeløb i henhold til en investorgarantiordning, har ret til at indtræde i investorernes

  likvidationssagspartens
  rettigheder i likvidationssagerfor et beløb, der svarer til garantibeløbet, uden at dette i øvrigt berører de rettigheder, der måtte være tillagt ordningerne i henhold til den nationale lovgivning. [Ændring 63]

  2.   I tilfælde af tab som følge af en finansiel situation hos en tredjepart, som opbevarer finansielle instrumenter, der tilhører en investor, i forbindelse med investeringsvirksomhed, jf. artikel 2, stk. 2, har investorgarantiordninger, som udbetaler garantibeløb til investorer, ret til at indtræde i investorens eller investeringsselskabets rettigheder i likvidationssager for et beløb, der svarer til garantibeløbet.

  3.   I det i artikel 2, stk. 2c, omhandlede tilfælde af tab som følge af en finansiel situation hos en depositar eller tredjemand, som har fået overdraget investeringsinstituttets aktiver, har garantiordninger, som udbetaler garantibeløb til investeringsinstitutters deltagere, ret til at indtræde i investeringsinstituttets deltageres eller investeringsinstituttets rettigheder i likvidationssager for et beløb, der svarer til garantibeløbet.
  [Ændring 64]

  4.   Hvis den tredjepart, som opbevarer finansielle instrumenter, der tilhører en investor, i forbindelse med investeringsvirksomhed, eller den depositar eller tredjemand, som har fået overdraget investeringsinstituttets aktiver, befinder sig i et tredjeland, hvor retssystemet ikke giver investorgarantiordningen mulighed for at indtræde i investeringsselskabets eller investeringsinstituttetsrettigheder, skal medlemsstaterne sikre, at investeringsselskabet eller investeringsinstituttettilbageleveret det beløb til investorgarantiordningen, der svarer til ethvert garantibeløb de

  det
  modtager i likvidationssager."[Ændring 65] |
| --- | --- |

9)

Artikel 12 affattes således:

"Artikel 12

1.   Garantiordninger, som udbetaler garantibeløb i henhold til en investorgarantiordning, har ret til at indtræde i investorernes

  likvidationssagspartens
  rettigheder i likvidationssagerfor et beløb, der svarer til garantibeløbet, uden at dette i øvrigt berører de rettigheder, der måtte være tillagt ordningerne i henhold til den nationale lovgivning. [Ændring 63]

2.   I tilfælde af tab som følge af en finansiel situation hos en tredjepart, som opbevarer finansielle instrumenter, der tilhører en investor, i forbindelse med investeringsvirksomhed, jf. artikel 2, stk. 2, har investorgarantiordninger, som udbetaler garantibeløb til investorer, ret til at indtræde i investorens eller investeringsselskabets rettigheder i likvidationssager for et beløb, der svarer til garantibeløbet.

3.   I det i artikel 2, stk. 2c, omhandlede tilfælde af tab som følge af en finansiel situation hos en depositar eller tredjemand, som har fået overdraget investeringsinstituttets aktiver, har garantiordninger, som udbetaler garantibeløb til investeringsinstitutters deltagere, ret til at indtræde i investeringsinstituttets deltageres eller investeringsinstituttets rettigheder i likvidationssager for et beløb, der svarer til garantibeløbet.
  [Ændring 64]

4.   Hvis den tredjepart, som opbevarer finansielle instrumenter, der tilhører en investor, i forbindelse med investeringsvirksomhed, eller den depositar eller tredjemand, som har fået overdraget investeringsinstituttets aktiver, befinder sig i et tredjeland, hvor retssystemet ikke giver investorgarantiordningen mulighed for at indtræde i investeringsselskabets eller investeringsinstituttetsrettigheder, skal medlemsstaterne sikre, at investeringsselskabet eller investeringsinstituttettilbageleveret det beløb til investorgarantiordningen, der svarer til ethvert garantibeløb de

  det
  modtager i likvidationssager."[Ændring 65]

| 10) | Følgende artikler indsættes:

  "Artikel 13a

  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen i artikel 4a, stk. 2, 8 og 9, og artikel 9, stk. 2, for en ubegrænset periode

  på de i denne artikel fastlagte betingelser
  .


  1a.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 1a, artikel 4a, stk. 2, andet og tredje afsnit, artikel 4a, stk. 3a, artikel 4a, stk. 3c, afsnit 3, artikel 4a, stk. 9, og artikel 9, stk. 2, afsnit 6, til at vedtage delegerede retsakter for en periode på fire år fra ... (27). Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest seks måneder inden udløbet af fireårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse.




  1b.
     
  Den i artikel 4, stk. 1a, artikel 4a, stk. 2, andet og tredje afsnit, artikel 4a, stk. 3a, artikel 4a, stk. 3c, afsnit 3, artikel 4a, stk. 9, og artikel 9, stk. 2, afsnit 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.


  2.   Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den Europa-Parlamentet og Rådet samtidigt herom.


  2a.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4a, stk. 1a, artikel 4a, stk. 2, andet og tredje afsnit, artikel 4a, stk. 3a, artikel 4a, stk. 3c, afsnit 3, artikel 4a, stk. 9 og artikel 9, stk. 2, afsnit 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ."



  3.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 13b og 13c anførte betingelser.



  Artikel 13b



  1.   Delegationen af beføjelser i artikel 4a, stk. 2, 8 og 9, og artikel 9, stk. 2, kan tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.


  2.   Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser, giver den den anden lovgiver og Kommissionen meddelelse herom inden for et rimeligt tidsrum, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der eventuelt vil blive tilbagekaldt, samt begrundelsen herfor.


  3.   Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning straks eller på et senere tidspunkt, hvis dette er angivet i afgørelsen. Afgørelsen er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.



  Artikel 13c



  1.   Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden to måneder fra underretningen herom. Fristen forlænges med en måned på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.


  2.   Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har rejst indsigelse mod den delegerede retsakt ved fristens udløb, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat i den.


  Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden udløbet af nævnte periode, hvis Europa-Parlamentet og Rådet begge har meddelt Kommissionen, at de ikke har til hensigt at gøre indsigelser.


  3.   Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delelgerede restakt, anfører begrundelsen herfor."
  [Ændring 66] |
| --- | --- |

10)

Følgende artikler indsættes:

"Artikel 13a

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen i artikel 4a, stk. 2, 8 og 9, og artikel 9, stk. 2, for en ubegrænset periode

  på de i denne artikel fastlagte betingelser
  .

1a.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 1a, artikel 4a, stk. 2, andet og tredje afsnit, artikel 4a, stk. 3a, artikel 4a, stk. 3c, afsnit 3, artikel 4a, stk. 9, og artikel 9, stk. 2, afsnit 6, til at vedtage delegerede retsakter for en periode på fire år fra ... (27). Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest seks måneder inden udløbet af fireårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse.

1b.
     
  Den i artikel 4, stk. 1a, artikel 4a, stk. 2, andet og tredje afsnit, artikel 4a, stk. 3a, artikel 4a, stk. 3c, afsnit 3, artikel 4a, stk. 9, og artikel 9, stk. 2, afsnit 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

2.   Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den Europa-Parlamentet og Rådet samtidigt herom.

2a.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4a, stk. 1a, artikel 4a, stk. 2, andet og tredje afsnit, artikel 4a, stk. 3a, artikel 4a, stk. 3c, afsnit 3, artikel 4a, stk. 9 og artikel 9, stk. 2, afsnit 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ."

3.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 13b og 13c anførte betingelser.

Artikel 13b

1.   Delegationen af beføjelser i artikel 4a, stk. 2, 8 og 9, og artikel 9, stk. 2, kan tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.   Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser, giver den den anden lovgiver og Kommissionen meddelelse herom inden for et rimeligt tidsrum, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der eventuelt vil blive tilbagekaldt, samt begrundelsen herfor.

3.   Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning straks eller på et senere tidspunkt, hvis dette er angivet i afgørelsen. Afgørelsen er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 13c

1.   Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden to måneder fra underretningen herom. Fristen forlænges med en måned på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.   Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har rejst indsigelse mod den delegerede retsakt ved fristens udløb, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat i den.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden udløbet af nævnte periode, hvis Europa-Parlamentet og Rådet begge har meddelt Kommissionen, at de ikke har til hensigt at gøre indsigelser.

3.   Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delelgerede restakt, anfører begrundelsen herfor."
  [Ændring 66]

| 11) | Følgende artikel indsættes:

  "Artikel 14a

  Medlemsstaterne må indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med de kompetente myndigheder i tredjelande, jf. artikel 63 i direktiv 2004/39/EF og artikel 102 i direktiv 2009/65/EF." |
| --- | --- |

11)

Følgende artikel indsættes:

"Artikel 14a

Medlemsstaterne må indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med de kompetente myndigheder i tredjelande, jf. artikel 63 i direktiv 2004/39/EF og artikel 102 i direktiv 2009/65/EF."

| 12) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1 affattes således:






  "1. | Professionelle investorer som omhandlet i punkt 1 til 4 i afsnit I i bilag II til direktiv 2004/39/EF om markeder for finansielle instrumenter." |
| --- | --- | --- | --- |

12)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1 affattes således:

"1.

Professionelle investorer som omhandlet i punkt 1 til 4 i afsnit I i bilag II til direktiv 2004/39/EF om markeder for finansielle instrumenter."

| b) | Punkt 2, 3 og 8 udgår. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2, 3 og 8 udgår.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest ... (28) de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra ... (29) undtagen bestemmelserne om gennemførelse af artikel 4b, som finder anvendelse fra den 31. december 2013.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

2a.
     
  Som en undtagelse fra stk. 1 og 2 overholder medlemsstater, der i henhold til tiltrædelsestraktater har overgangsperioder for gennemførelse af artikel 4 i direktiv 97/9/EF, bestemmelserne i stk. 1 og 2 fra den dato, hvor deres respektive overgangsperioder udløber. [Ændring 67]

Artikel 2a

Rapport og gennemgang

Senest den 31. december 2012 vurderer ESMA de personale- og ressourcebehov, som opstår som følge af overtagelsen af dens beføjelser og opgaver i overensstemmelse med denne forordning, og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

Senest den 31. juli 2012 forelægger Kommissionen, efter en åben høring af interessehaverne, Europa-Parlamentet og Rådet en rapport indeholdende en analyse af fordele og ulemper ved indførelsen af en forsikringsaftaleordning som supplement til eller erstatning for den eksisterende investorgarantiordning.

Med henblik på at sikre det samme beskyttelsesniveau for investorer, hvad enten de investerer direkte gennem investeringsfirmaer eller indirekte gennem kommende investeringsinstitutter, skal rapporten også, i lyset af Kommissionens forslag vedrørende investeringsinstitut-depositarer og efter en åben høring af interessehaverne, identificere mangler i reguleringen, herunder vedrørende ækvivalensordningen, og anslå omkostninger og gevinster ved at udvide anvendelsesområdet for direktiv 97/9/EF til at omfatte investeringsinstitutter. Rapporten skal om nødvendigt indeholde lovgivningsmæssige forslag om de praktiske forhold vedrørende udvidelsen af anvendelsesområdet til investeringsinstitutter. [Ændring 68 og punkt 2 i berigtigelse
   (30)
  ]

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 99 af 31.3.2011, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 5.7.2011.

2

(3)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22.

4

(5)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 27.

5

(6)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5.

7

(8)  EUT L 241 af 2.9.2006, s. 26.

8

(9)  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

9

(10)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

10

(11)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

11

(12)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1."

12

(13)  
  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

13

EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

(14)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84."

14

(15)  EUT L 241 af 2.9.2006, s. 26.

15

(16)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201."

16

(17)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

17

(18)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

18

(19)  

  EFT C 373 af 23.12.1999, s. 1.
  "[Ændring 23]

19

EFT C 373 af 23.12.1999, s. 1.

[Ændring 23]

(20)

20

| (+) | Datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(+)

+

Datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden.

(21)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

21

(22)

22

| (+) | To år efter datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(+)

+

To år efter datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden.

(23)

23

| (++) | Fem år efter datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(++)

++

Fem år efter datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden.

(24)  

  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

24

EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

(25)

25

| (+++) | Fem år efter datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(+++)

+++

Fem år efter datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden.

(26)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31."

26

EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31."

(27)

27

| (+) | Datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(+)

+

Datoen for ændringsdirektivets ikrafttræden.

(28)  12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

28

(29)  18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

29

(30)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

30

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/350 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/350

---

Tirsdag den 5. juli 2011Medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO'er på deres område ***I

P7_TA(2011)0314

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo'er på deres område (KOM(2010)0375 - C7-0178/2010 - 2010/0208(COD))

2013/C 33 E/38

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0375), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0375),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0178/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0178/2010),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 9. december 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 9. december 2010 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 28. januar 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 28. januar 2011 (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0170/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0170/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 51.

(2)  EUT C 104 af 2.4.2011, s. 62.

---

Tirsdag den 5. juli 2011P7_TC1-COD(2010)0208

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af direktiv 2001/18/EF for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af GMO'er på deres område

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 [...]

  artikel 192, stk. 1
  , [Ændring 1]

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (5) er der etableret en sammenhængende lovramme for godkendelse af genetisk modificerede organismer (GMO'er), som finder fuld anvendelse på GMO'er bestemt til dyrkningsformål i hele Unionen som frø eller andet planteformeringsmateriale (i det følgende benævnt "GMO'er til dyrkning"). |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (5) er der etableret en sammenhængende lovramme for godkendelse af genetisk modificerede organismer (GMO'er), som finder fuld anvendelse på GMO'er bestemt til dyrkningsformål i hele Unionen som frø eller andet planteformeringsmateriale (i det følgende benævnt "GMO'er til dyrkning").

| (2) | Disse retsakter foreskriver, at hver enkelt GMO til dyrkning skal underkastes en risikovurdering, inden den godkendes til markedsføring på EU-markedet,
  idet der i overensstemmelse med bilag II til direktiv 2001/18/EF tages højde for de direkte, indirekte, umiddelbare og forsinkede virkninger samt de kumulative langsigtede virkninger af GMO'er for menneskers sundhed og miljøet
  . Denne godkendelsesprocedure har til formål at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, dyrs sundhed og velfærd, miljøet samt forbrugernes interesser, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer effektivt.
  Der bør på hele Unionens område opnås og fastholdes det samme høje niveau for sundheds- og miljøbeskyttelse. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(2)

Disse retsakter foreskriver, at hver enkelt GMO til dyrkning skal underkastes en risikovurdering, inden den godkendes til markedsføring på EU-markedet,
  idet der i overensstemmelse med bilag II til direktiv 2001/18/EF tages højde for de direkte, indirekte, umiddelbare og forsinkede virkninger samt de kumulative langsigtede virkninger af GMO'er for menneskers sundhed og miljøet
  . Denne godkendelsesprocedure har til formål at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, dyrs sundhed og velfærd, miljøet samt forbrugernes interesser, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer effektivt.
  Der bør på hele Unionens område opnås og fastholdes det samme høje niveau for sundheds- og miljøbeskyttelse. [Ændring 2]

| (2a) | Kommissionen og medlemsstaterne bør som prioritet sikre gennemførelsen af konklusionerne fra Rådet (miljø), der blev vedtaget den 4. december 2008, dvs. en korrekt gennemførelse af de juridiske krav, der er fastlagt i bilag II til direktiv 2001/18/EF med henblik på risikovurderingen af GMO'er. Herunder bør navnlig de langsigtede miljømæssige virkninger af GMO'er samt deres potentielle indvirkning på organismer uden for målgruppen vurderes omhyggeligt, kendetegnene ved de modtagende miljøer og de geografiske områder, hvor der kan dyrkes GMO'er, bør tages behørigt i betragtning, og de potentielle miljømæssige konsekvenser som følge af ændringerne i anvendelsen af herbicider i forbindelse med herbicidtolerante GMO'er bør vurderes. Kommissionen bør især sikre, at nye retningslinjer for risikovurderingen af GMO'er vedtages. Disse retningslinjer bør ikke udelukkende baseres på princippet om væsentlig overensstemmelse eller begrebet sammenlignende sikkerhedsvurdering og bør gøre det muligt klart at identificere de direkte og indirekte langsigtede virkninger såvel som videnskabelige usikkerhedsfaktorer. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og medlemsstaterne bør søge at oprette et omfattende netværk af videnskabelige organisationer, som repræsenterer alle discipliner, herunder inden for miljøspørgsmål, og bør samarbejde om på et meget tidligt tidspunkt at identificere enhver potentiel afvigelse i de videnskabelige udtalelser med henblik på at løse eller klarlægge de omstridte videnskabelige problemer. Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at de nødvendige ressourcer til uafhængig forskning om de potentielle risici ved udsætning eller markedsføring af GMO'er sikres, og at håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder ikke hindrer uafhængige forskere i at få adgang til al relevant materiale. [Ændring 44] |
| --- | --- |

(2a)

Kommissionen og medlemsstaterne bør som prioritet sikre gennemførelsen af konklusionerne fra Rådet (miljø), der blev vedtaget den 4. december 2008, dvs. en korrekt gennemførelse af de juridiske krav, der er fastlagt i bilag II til direktiv 2001/18/EF med henblik på risikovurderingen af GMO'er. Herunder bør navnlig de langsigtede miljømæssige virkninger af GMO'er samt deres potentielle indvirkning på organismer uden for målgruppen vurderes omhyggeligt, kendetegnene ved de modtagende miljøer og de geografiske områder, hvor der kan dyrkes GMO'er, bør tages behørigt i betragtning, og de potentielle miljømæssige konsekvenser som følge af ændringerne i anvendelsen af herbicider i forbindelse med herbicidtolerante GMO'er bør vurderes. Kommissionen bør især sikre, at nye retningslinjer for risikovurderingen af GMO'er vedtages. Disse retningslinjer bør ikke udelukkende baseres på princippet om væsentlig overensstemmelse eller begrebet sammenlignende sikkerhedsvurdering og bør gøre det muligt klart at identificere de direkte og indirekte langsigtede virkninger såvel som videnskabelige usikkerhedsfaktorer. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og medlemsstaterne bør søge at oprette et omfattende netværk af videnskabelige organisationer, som repræsenterer alle discipliner, herunder inden for miljøspørgsmål, og bør samarbejde om på et meget tidligt tidspunkt at identificere enhver potentiel afvigelse i de videnskabelige udtalelser med henblik på at løse eller klarlægge de omstridte videnskabelige problemer. Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at de nødvendige ressourcer til uafhængig forskning om de potentielle risici ved udsætning eller markedsføring af GMO'er sikres, og at håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder ikke hindrer uafhængige forskere i at få adgang til al relevant materiale. [Ændring 44]

| (2b) | Der bør tages hensyn til forsigtighedsprincippet inden for rammerne af denne forordning og i forbindelse med gennemførelsen heraf. [Ændring 46] |
| --- | --- |

(2b)

Der bør tages hensyn til forsigtighedsprincippet inden for rammerne af denne forordning og i forbindelse med gennemførelsen heraf. [Ændring 46]

| (3) | Genetisk modificerede sorter skal, ud over at være godkendt til markedsføring, desuden opfylde kravene i EU-lovgivningen om markedsføring af frø og planteformeringsmateriale, navnlig i Rådets direktiv 66/401/EØF af 14. juni 1966 om handel med frø af foderplanter (6), Rådets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med sædekorn (7), Rådets direktiv 68/193/EØF af 9. april 1968 om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin (8), Rådets direktiv 98/56/EF af 20. juli 1998 om afsætning af prydplanteformeringsmateriale (9), Rådets direktiv 1999/105/EF af 22. december 1999 om markedsføring af forstligt formeringsmateriale (10), Rådets direktiv 2002/53/EF of 13. juni 2002 om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter (11), Rådets direktiv 2002/54/EF af 13. juni 2002 om handel med bederoefrø (12), Rådets direktiv 2002/55/EF af 13. juni 2002 om handel med grøntsagsfrø (13), Rådets direktiv 2002/56/EF af 13. juni 2002 om handel med læggekartofler (14), Rådets direktiv 2002/57/EF af 13. juni 2002 om handel med frø af olie- og spindplanter (15) og Rådets direktiv 2008/90/EF af 29. september 2008 om afsætning af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion (16). Direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF indeholder bestemmelser, der bemyndiger medlemsstaterne til under visse nærmere definerede betingelser at forbyde anvendelse af en sort på hele eller en del af deres område eller til at fastlægge passende betingelser for dyrkning af en sort. |
| --- | --- |

(3)

Genetisk modificerede sorter skal, ud over at være godkendt til markedsføring, desuden opfylde kravene i EU-lovgivningen om markedsføring af frø og planteformeringsmateriale, navnlig i Rådets direktiv 66/401/EØF af 14. juni 1966 om handel med frø af foderplanter (6), Rådets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med sædekorn (7), Rådets direktiv 68/193/EØF af 9. april 1968 om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin (8), Rådets direktiv 98/56/EF af 20. juli 1998 om afsætning af prydplanteformeringsmateriale (9), Rådets direktiv 1999/105/EF af 22. december 1999 om markedsføring af forstligt formeringsmateriale (10), Rådets direktiv 2002/53/EF of 13. juni 2002 om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter (11), Rådets direktiv 2002/54/EF af 13. juni 2002 om handel med bederoefrø (12), Rådets direktiv 2002/55/EF af 13. juni 2002 om handel med grøntsagsfrø (13), Rådets direktiv 2002/56/EF af 13. juni 2002 om handel med læggekartofler (14), Rådets direktiv 2002/57/EF af 13. juni 2002 om handel med frø af olie- og spindplanter (15) og Rådets direktiv 2008/90/EF af 29. september 2008 om afsætning af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion (16). Direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF indeholder bestemmelser, der bemyndiger medlemsstaterne til under visse nærmere definerede betingelser at forbyde anvendelse af en sort på hele eller en del af deres område eller til at fastlægge passende betingelser for dyrkning af en sort.

| (4) | Når en GMO er blevet godkendt til dyrkningsformål i henhold til Unionens lovramme for GMO'er, og den sort, der skal markedsføres, opfylder kravene i EU-lovgivningen om markedsføringen af frø og planteformeringsmateriale, kan medlemsstaterne ikke forbyde, begrænse eller forhindre den frie handel med den pågældende GMO på deres område, medmindre andet er fastsat i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(4)

Når en GMO er blevet godkendt til dyrkningsformål i henhold til Unionens lovramme for GMO'er, og den sort, der skal markedsføres, opfylder kravene i EU-lovgivningen om markedsføringen af frø og planteformeringsmateriale, kan medlemsstaterne ikke forbyde, begrænse eller forhindre den frie handel med den pågældende GMO på deres område, medmindre andet er fastsat i EU-lovgivningen.

| (4a) | EFSA og medlemsstaterne bør, i betragtning af betydningen af videnskabelig dokumentation i forbindelse med beslutninger vedrørende forbud eller godkendelse af GMO'er, hvert år indsamle og offentliggøre resultaterne af forskningen vedrørende risici eller dokumentation for enhver utilsigtet forekomst, forurening eller fare for miljøet eller menneskers sundhed af GMO'er fra sag til sag. Medlemsstaterne bør på grund af de høje omkostninger forbundet med eksperthøringer fremme samarbejdet mellem forskningsinstitutioner og nationale uddannelsesinstitutioner. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(4a)

EFSA og medlemsstaterne bør, i betragtning af betydningen af videnskabelig dokumentation i forbindelse med beslutninger vedrørende forbud eller godkendelse af GMO'er, hvert år indsamle og offentliggøre resultaterne af forskningen vedrørende risici eller dokumentation for enhver utilsigtet forekomst, forurening eller fare for miljøet eller menneskers sundhed af GMO'er fra sag til sag. Medlemsstaterne bør på grund af de høje omkostninger forbundet med eksperthøringer fremme samarbejdet mellem forskningsinstitutioner og nationale uddannelsesinstitutioner. [Ændring 4]

| (5) | Erfaringen viser, at dyrkning af GMO'er er et område, som der arbejdes mere dybtgående med i medlemsstaterne på enten centralt, regionalt eller lokalt plan. I modsætning til, hvad der gælder for Spørgsmål vedrørende markedsføring og import af GMO'er, som bør fortsat bør reguleres på EU-plan for at opretholde det indre marked, er der i dag almindelig enighed om, at gmo-dyrkning

  . Der kan i forbindelse med GMO-dyrkning være behov for mere fleksibilitet på visse niveauer
  ,
  idet der
  er
  tale om
  et emne med en stærk
  lokal, regional og/eller territorial
  dimension
  og et emne af særlig betydning for medlemsstaternes selvbestemmelse
  .
  En sådan fleksibilitet må ikke kompromittere EU-godkendelsesproceduren. Imidlertid tager den harmoniserede vurdering af de miljømæssige og sundhedsmæssige risici muligvis ikke højde for alle eventuelle virkninger af GMO-dyrkning i forskellige regioner og lokale økosystemer
  . I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bør medlemsstaterne derfor have mulighed for at vedtageregler for netop

  juridisk bindende retsakter vedrørende
  dyrkning af GMO'er på deres område, efter at en GMO er blevet lovligt godkendt til markedsføring på EU-markedet. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(5)

Erfaringen viser, at dyrkning af GMO'er er et område, som der arbejdes mere dybtgående med i medlemsstaterne på enten centralt, regionalt eller lokalt plan. I modsætning til, hvad der gælder for Spørgsmål vedrørende markedsføring og import af GMO'er, som bør fortsat bør reguleres på EU-plan for at opretholde det indre marked, er der i dag almindelig enighed om, at gmo-dyrkning

  . Der kan i forbindelse med GMO-dyrkning være behov for mere fleksibilitet på visse niveauer
  ,
  idet der
  er
  tale om
  et emne med en stærk
  lokal, regional og/eller territorial
  dimension
  og et emne af særlig betydning for medlemsstaternes selvbestemmelse
  .
  En sådan fleksibilitet må ikke kompromittere EU-godkendelsesproceduren. Imidlertid tager den harmoniserede vurdering af de miljømæssige og sundhedsmæssige risici muligvis ikke højde for alle eventuelle virkninger af GMO-dyrkning i forskellige regioner og lokale økosystemer
  . I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bør medlemsstaterne derfor have mulighed for at vedtageregler for netop

  juridisk bindende retsakter vedrørende
  dyrkning af GMO'er på deres område, efter at en GMO er blevet lovligt godkendt til markedsføring på EU-markedet. [Ændring 5]

| (6) | I denne forbindelse forekommer det hensigtsmæssigt i overensstemmelse med nærhedsprincippet at give medlemsstaterne størrevalgfrihed

  fleksibilitet
  til at beslutte, hvorvidt de ønsker at dyrke GMO-afgrøder på deres område, uden at der ændres ved ordningen med EU-godkendelse af GMO'er, og uafhængigt af de foranstaltninger, medlemsstaterneer berettiget til at

  skal
  træffe i henhold til artikel 26a i direktiv 2001/18/EF for at forhindre utilsigtet forekomst af GMO'er i andre produkter
  på deres område og i grænseområder mellem nabomedlemsstater
  . [Ændring 6] |
| --- | --- |

(6)

I denne forbindelse forekommer det hensigtsmæssigt i overensstemmelse med nærhedsprincippet at give medlemsstaterne størrevalgfrihed

  fleksibilitet
  til at beslutte, hvorvidt de ønsker at dyrke GMO-afgrøder på deres område, uden at der ændres ved ordningen med EU-godkendelse af GMO'er, og uafhængigt af de foranstaltninger, medlemsstaterneer berettiget til at

  skal
  træffe i henhold til artikel 26a i direktiv 2001/18/EF for at forhindre utilsigtet forekomst af GMO'er i andre produkter
  på deres område og i grænseområder mellem nabomedlemsstater
  . [Ændring 6]

| (7) | Medlemsstaterne bør derfor
  fra sag til sag
  kunne vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning afalle eller bestemte GMO'er
  , grupper af GMO’er eller alle GMO'er
  på hele eller i dele af deres område samt ændre disse foranstaltninger, i den udstrækning de finder det hensigtsmæssigt, på alle stadier i proceduren for godkendelse, fornyet godkendelse eller tilbagetrækning fra markedet af de pågældende GMO'er.Dette

  Dyrkning er tæt forbundet med arealanvendelse og bevarelsen af fauna og flora, der er områder, hvor medlemsstaterne stadig har udstrakte beføjelser. Medlemsstaternes mulighed for at vedtage sådanne foranstaltninger
  bør også gælde genetisk modificerede sorter af frø og planteformeringsmateriale, der markedsføres i henhold til den relevante lovgivning om markedsføring af frø og planteformeringsmateriale, navnlig direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF. Sådanne foranstaltninger bør udelukkende vedrøre dyrkning af GMO'er og ikke den frie bevægelighed for og import af genetisk modificerede frø og genetiske modificeret planteformeringsmateriale, der udgør eller indgår i produkter, eller høstprodukter heraf.Foranstaltningerne bør heller ikke have konsekvenser for dyrkningen af sorter af frø og planteformeringsmateriale, der ikke er genetisk modificeret, og hvori der påvises utilsigtede eller teknisk uundgåelige spor af EF-godkendte gmo'er

  Disse foranstaltninger bør give alle berørte aktører, herunder dyrkerne, tilstrækkelig tid til at tilpasse sig
  . [Ændring 7] |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne bør derfor
  fra sag til sag
  kunne vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning afalle eller bestemte GMO'er
  , grupper af GMO’er eller alle GMO'er
  på hele eller i dele af deres område samt ændre disse foranstaltninger, i den udstrækning de finder det hensigtsmæssigt, på alle stadier i proceduren for godkendelse, fornyet godkendelse eller tilbagetrækning fra markedet af de pågældende GMO'er.Dette

  Dyrkning er tæt forbundet med arealanvendelse og bevarelsen af fauna og flora, der er områder, hvor medlemsstaterne stadig har udstrakte beføjelser. Medlemsstaternes mulighed for at vedtage sådanne foranstaltninger
  bør også gælde genetisk modificerede sorter af frø og planteformeringsmateriale, der markedsføres i henhold til den relevante lovgivning om markedsføring af frø og planteformeringsmateriale, navnlig direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF. Sådanne foranstaltninger bør udelukkende vedrøre dyrkning af GMO'er og ikke den frie bevægelighed for og import af genetisk modificerede frø og genetiske modificeret planteformeringsmateriale, der udgør eller indgår i produkter, eller høstprodukter heraf.Foranstaltningerne bør heller ikke have konsekvenser for dyrkningen af sorter af frø og planteformeringsmateriale, der ikke er genetisk modificeret, og hvori der påvises utilsigtede eller teknisk uundgåelige spor af EF-godkendte gmo'er

  Disse foranstaltninger bør give alle berørte aktører, herunder dyrkerne, tilstrækkelig tid til at tilpasse sig
  . [Ændring 7]

| (8) | I overensstemmelse med lovrammen for godkendelse af GMO'er kan en medlemsstat ikke ændre det niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og af miljøet, der er fastsat på EU-plan, og dette princip skal fastholdes. Medlemsstaterne kan dog vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af bestemte GMO'er
  , grupper af GMO’er eller alle GMO'er
  på hele eller i dele af deres område, når det er i samfundets interesseog på grundlag af andreend dem,der i forvejen er taget stilling til inden for rammerne af det harmoniserede EU-regelsæt, som allerede omfatter procedurer for hensyntagen til de risici, en gmo til dyrkning kan udgøre for sundheden og miljøet.
  Disse foranstaltninger kan være begrundet i forhold der vedrører miljømæssige eller andre legitime faktorer, såsom socioøkonomiske virkninger, der kan være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er, hvor disse faktorer ikke er omfattet af den harmoniserede procedure, der er fastlagt i del C i direktiv 2001/18/EF, eller i tilfælde af vedvarende videnskabelig usikkerhed. De pågældende foranstaltninger bør være behørigt videnskabeligt begrundet eller begrundet i forhold med forbindelse til risikostyring eller andre legitime faktorer, der kan være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er
  . De pågældende foranstaltninger bør ydermere være
  rimelige og
  i overensstemmelse med traktaterne, især princippet om ikke-forskelsbehandling mellem nationale og importerede produkter og artikel 34 og 36 i TEUFsamt med Unionens relevante internationale forpligtelser, navnlig forpligtelser indgået i Verdenshandelsorganisationen (WTO). [Ændring 8, 40] |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med lovrammen for godkendelse af GMO'er kan en medlemsstat ikke ændre det niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og af miljøet, der er fastsat på EU-plan, og dette princip skal fastholdes. Medlemsstaterne kan dog vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af bestemte GMO'er
  , grupper af GMO’er eller alle GMO'er
  på hele eller i dele af deres område, når det er i samfundets interesseog på grundlag af andreend dem,der i forvejen er taget stilling til inden for rammerne af det harmoniserede EU-regelsæt, som allerede omfatter procedurer for hensyntagen til de risici, en gmo til dyrkning kan udgøre for sundheden og miljøet.
  Disse foranstaltninger kan være begrundet i forhold der vedrører miljømæssige eller andre legitime faktorer, såsom socioøkonomiske virkninger, der kan være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er, hvor disse faktorer ikke er omfattet af den harmoniserede procedure, der er fastlagt i del C i direktiv 2001/18/EF, eller i tilfælde af vedvarende videnskabelig usikkerhed. De pågældende foranstaltninger bør være behørigt videnskabeligt begrundet eller begrundet i forhold med forbindelse til risikostyring eller andre legitime faktorer, der kan være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er
  . De pågældende foranstaltninger bør ydermere være
  rimelige og
  i overensstemmelse med traktaterne, især princippet om ikke-forskelsbehandling mellem nationale og importerede produkter og artikel 34 og 36 i TEUFsamt med Unionens relevante internationale forpligtelser, navnlig forpligtelser indgået i Verdenshandelsorganisationen (WTO). [Ændring 8, 40]

| (8a) | Restriktioner eller forbud vedrørende dyrkning af GMO'er i en medlemsstat bør ikke forhindre eller begrænse anvendelsen af godkendte GMO'er i andre medlemsstater, så længe der træffes effektive foranstaltninger med henblik på at forhindre forurening på tværs af grænserne. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(8a)

Restriktioner eller forbud vedrørende dyrkning af GMO'er i en medlemsstat bør ikke forhindre eller begrænse anvendelsen af godkendte GMO'er i andre medlemsstater, så længe der træffes effektive foranstaltninger med henblik på at forhindre forurening på tværs af grænserne. [Ændring 9]

| (8b) | Medlemsstater bør kunne basere foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af GMO'er, på behørigt begrundede forhold, der vedrører lokale eller regionale miljømæssige konsekvenser, der kan være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er, og som er supplerende i forhold til de miljømæssige konsekvenser, der er undersøgt i forbindelse med den videnskabelige vurdering af de negative konsekvenser for miljøet i henhold til del C i direktiv 2001/18/EF, eller forhold i forbindelse med risikostyring. Disse forhold kan omfatte forebyggelse af udvikling af modstandsdygtighed over for pesticider blandt ukrudt og skadedyr; en GMO-sorts invasivitet eller vedholdenhed eller muligheden for krydsning med nationalt dyrkede eller vilde planter; forebyggelse af negative konsekvenser for det lokale miljø af de ændringer i landbrugspraksisser, der er forbundet med dyrkningen af GMO'er; fastholdelsen og udviklingen af landbrugspraksisser, som giver større mulighed for at forene produktionen og økosystemernes bæredygtighed; vedligeholdelse af den lokale biodiversitet, herunder visse habitater og økosystemer eller visse typer af naturlige og landskabsmæssige særpræg; manglende eller utilstrækkelige data om de potentielle negative konsekvenser af udsætning af GMO'er for en medlemsstats lokale eller regionale miljø, herunder biodiversitet. Medlemsstaterne bør også kunne basere sådanne foranstaltninger på forhold, der vedrører socioøkonomiske konsekvenser. Disse forhold kan omfatte, at det ikke er praktisk muligt eller der er høje omkostninger forbundet med sameksistensforanstaltninger, eller at sådanne foranstaltninger er umulige at gennemføre på grund af særlige geografiske forhold, såsom små øer eller bjergområder; behovet for at beskytte mangfoldigheden i landbrugsproduktionen; behovet for at sikre frøenes renhed. Medlemsstaterne bør også kunne basere sådanne foranstaltninger på andre forhold, som bl.a. kan omfatte arealanvendelse, fysisk planlægning eller andre legitime faktorer. [Ændring 47] |
| --- | --- |

(8b)

Medlemsstater bør kunne basere foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af GMO'er, på behørigt begrundede forhold, der vedrører lokale eller regionale miljømæssige konsekvenser, der kan være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er, og som er supplerende i forhold til de miljømæssige konsekvenser, der er undersøgt i forbindelse med den videnskabelige vurdering af de negative konsekvenser for miljøet i henhold til del C i direktiv 2001/18/EF, eller forhold i forbindelse med risikostyring. Disse forhold kan omfatte forebyggelse af udvikling af modstandsdygtighed over for pesticider blandt ukrudt og skadedyr; en GMO-sorts invasivitet eller vedholdenhed eller muligheden for krydsning med nationalt dyrkede eller vilde planter; forebyggelse af negative konsekvenser for det lokale miljø af de ændringer i landbrugspraksisser, der er forbundet med dyrkningen af GMO'er; fastholdelsen og udviklingen af landbrugspraksisser, som giver større mulighed for at forene produktionen og økosystemernes bæredygtighed; vedligeholdelse af den lokale biodiversitet, herunder visse habitater og økosystemer eller visse typer af naturlige og landskabsmæssige særpræg; manglende eller utilstrækkelige data om de potentielle negative konsekvenser af udsætning af GMO'er for en medlemsstats lokale eller regionale miljø, herunder biodiversitet. Medlemsstaterne bør også kunne basere sådanne foranstaltninger på forhold, der vedrører socioøkonomiske konsekvenser. Disse forhold kan omfatte, at det ikke er praktisk muligt eller der er høje omkostninger forbundet med sameksistensforanstaltninger, eller at sådanne foranstaltninger er umulige at gennemføre på grund af særlige geografiske forhold, såsom små øer eller bjergområder; behovet for at beskytte mangfoldigheden i landbrugsproduktionen; behovet for at sikre frøenes renhed. Medlemsstaterne bør også kunne basere sådanne foranstaltninger på andre forhold, som bl.a. kan omfatte arealanvendelse, fysisk planlægning eller andre legitime faktorer. [Ændring 47]

| (9) | I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det ikke formålet med denne forordning at harmonisere betingelserne for dyrkning i medlemsstaterne, men at give medlemsstaterne
  fleksibilitet
  tilunder påberåbelse af andre hensyn end videnskabelige vurderinger af sundheds- og miljømæssige risici at
  begrænse eller
  forbyde dyrkning af GMO'er på deres område
  begrundet i forhold, der vedrører miljømæssige eller andre rimelige faktorer såsom socioøkonomiske virkninger, som kan opstå fra udsætning eller markedsføring af GMO’er, hvor disse faktorer ikke er omfattet af den harmoniserede procedure, der er fastlagt i del C i direktiv 2001/18/EF, eller i tilfælde af vedvarende videnskabelig usikkerhed
  . Et af målene med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (17), som er at gøre det muligt for Kommissionen at operere med muligheden af at vedtage bindende EU-retsakter, ikke ville blive opfyldt ved systematiske notifikationer af medlemsstaternes foranstaltninger i henhold til nævnte direktiv. Eftersom medlemsstaterne ikke i henhold til denne forordning kan vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder markedsføringen af GMO'er, og denne forordning således ikke ændrer ved betingelserne for markedsføring af GMO'er, der er godkendt i henhold til gældende lovgivning, forekommer notifikationsproceduren i direktiv 98/34/EF ikke at være den mest velegnede kanal til at indgive oplysninger til Kommissionen. Som en undtagelsesbestemmelse bør direktiv 98/34/EF derfor ikke finde anvendelse. Et enklere system for meddelelse af nationale foranstaltninger, inden disse vedtages, synes at være et mere hensigtsmæssigt redskab for Kommissionen til at holde sig orienteret om disse foranstaltninger. Foranstaltninger, som medlemsstaterne agter at vedtage, bør således senest en måned forud for vedtagelsen meddeles til Kommissionen og de øvrige medlemsstater til orientering sammen med en begrundelse. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det ikke formålet med denne forordning at harmonisere betingelserne for dyrkning i medlemsstaterne, men at give medlemsstaterne
  fleksibilitet
  tilunder påberåbelse af andre hensyn end videnskabelige vurderinger af sundheds- og miljømæssige risici at
  begrænse eller
  forbyde dyrkning af GMO'er på deres område
  begrundet i forhold, der vedrører miljømæssige eller andre rimelige faktorer såsom socioøkonomiske virkninger, som kan opstå fra udsætning eller markedsføring af GMO’er, hvor disse faktorer ikke er omfattet af den harmoniserede procedure, der er fastlagt i del C i direktiv 2001/18/EF, eller i tilfælde af vedvarende videnskabelig usikkerhed
  . Et af målene med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (17), som er at gøre det muligt for Kommissionen at operere med muligheden af at vedtage bindende EU-retsakter, ikke ville blive opfyldt ved systematiske notifikationer af medlemsstaternes foranstaltninger i henhold til nævnte direktiv. Eftersom medlemsstaterne ikke i henhold til denne forordning kan vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder markedsføringen af GMO'er, og denne forordning således ikke ændrer ved betingelserne for markedsføring af GMO'er, der er godkendt i henhold til gældende lovgivning, forekommer notifikationsproceduren i direktiv 98/34/EF ikke at være den mest velegnede kanal til at indgive oplysninger til Kommissionen. Som en undtagelsesbestemmelse bør direktiv 98/34/EF derfor ikke finde anvendelse. Et enklere system for meddelelse af nationale foranstaltninger, inden disse vedtages, synes at være et mere hensigtsmæssigt redskab for Kommissionen til at holde sig orienteret om disse foranstaltninger. Foranstaltninger, som medlemsstaterne agter at vedtage, bør således senest en måned forud for vedtagelsen meddeles til Kommissionen og de øvrige medlemsstater til orientering sammen med en begrundelse. [Ændring 10]

| (9a) | Restriktioner eller forbud vedrørende dyrkning af GMO'er i medlemsstaterne forhindrer ikke, at der gennemføres bioteknologisk forskning, såfremt alle nødvendige sikkerhedsforanstaltninger overholdes i forbindelse med forskningen. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(9a)

Restriktioner eller forbud vedrørende dyrkning af GMO'er i medlemsstaterne forhindrer ikke, at der gennemføres bioteknologisk forskning, såfremt alle nødvendige sikkerhedsforanstaltninger overholdes i forbindelse med forskningen. [Ændring 11]

| (10) | I henhold til artikel 7, stk. 8, og artikel 19, stk. 8, i forordning (EF) nr. 1829/2003 skal henvisninger i del A og D i direktiv 2001/18/EF til GMO'er, der er godkendt i henhold til del C i samme direktiv, anses for ligeledes at finde anvendelse på GMO'er, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003. Foranstaltninger, der vedtages af medlemsstaterne i henhold til nærværende forordning, bør således også finde anvendelse på GMO'er, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 7, stk. 8, og artikel 19, stk. 8, i forordning (EF) nr. 1829/2003 skal henvisninger i del A og D i direktiv 2001/18/EF til GMO'er, der er godkendt i henhold til del C i samme direktiv, anses for ligeledes at finde anvendelse på GMO'er, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003. Foranstaltninger, der vedtages af medlemsstaterne i henhold til nærværende forordning, bør således også finde anvendelse på GMO'er, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (11) | Direktiv 2001/18/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed - |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2001/18/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af direktiv 2001/18/EF

I direktiv 2001/18/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 22 affattes således:



  "Artikel 22


  Fri omsætning



  Medlemsstaterne må ikke forbyde, begrænse eller forhindre markedsføring af GMO'er, der udgør eller indgår i produkter, og som opfylder kravene i dette direktiv, jf. dog artikel 23 eller artikel 26b."


  [Ændring 12] |
| --- | --- |

1)

Artikel 22 affattes således:

"Artikel 22

Fri omsætning

Medlemsstaterne må ikke forbyde, begrænse eller forhindre markedsføring af GMO'er, der udgør eller indgår i produkter, og som opfylder kravene i dette direktiv, jf. dog artikel 23 eller artikel 26b."

| -2) | I artikel 25 tilføjes følgende stykke:




  "5a.
     
  Uden at det berører beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, må adgangen til materiale, som er nødvendigt for en uafhængig undersøgelse af potentielle risici ved udsætning eller markedsføring af GMO'er, herunder frø, ikke begrænses eller hindres."


  [Ændring 13] |
| --- | --- |

-2)

I artikel 25 tilføjes følgende stykke:

"5a.
     
  Uden at det berører beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, må adgangen til materiale, som er nødvendigt for en uafhængig undersøgelse af potentielle risici ved udsætning eller markedsføring af GMO'er, herunder frø, ikke begrænses eller hindres."

| -3) | Artikel 26a, stk. 1, affattes således:




  "1.
     
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at forhindre utilsigtet forekomst af GMO'er i andre produkter på deres område og i grænseområder mellem nabomedlemsstater."


  [Ændring 14] |
| --- | --- |

-3)

Artikel 26a, stk. 1, affattes således:

"1.
     
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at forhindre utilsigtet forekomst af GMO'er i andre produkter på deres område og i grænseområder mellem nabomedlemsstater."

| 4) | I direktiv 2001/18/EF indsættesFølgende artikel indsættes:

  "Artikel 26b


  Dyrkning

  Medlemsstaterne kan
  efter en undersøgelse fra sag til sag
  vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af bestemte GMO'er,
  grupper af GMO'er inden for en afgrødesort eller ud fra bestemte karakteristika eller alle GMO'er
  , der er godkendt i henhold til del C i dette direktiv eller forordning (EF) nr. 1829/2003 og er genetisk modificerede sorter, der er markedsført i henhold til relevant EU-lovgivning om markedsføring af frø og planteformeringsmateriale, på hele eller i dele af deres område, forudsat at: [Ændring 40]







  a) | de pågældende foranstaltninger er baseret på
  :










  i) | behørigt begrundede
  forholdend dem, der vedrører
  lokale eller regionale miljømæssige

  de uønskede virkningerfor sundheden og miljøet, der vil kunne være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er, og
  som er supplerende i forhold til de miljømæssige virkninger, der er undersøgt i forbindelse med den videnskabelige vurdering af virkningerne på miljøet i henhold til del C i dette direktiv, eller i forhold vedrørende risikostyring. Disse forhold kan omfatte:








  — | forebyggelse af udvikling af modstandsdygtighed over for pesticider hos ukrudt og skadedyr |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

I direktiv 2001/18/EF indsættesFølgende artikel indsættes:

"Artikel 26b

Dyrkning

Medlemsstaterne kan
  efter en undersøgelse fra sag til sag
  vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af bestemte GMO'er,
  grupper af GMO'er inden for en afgrødesort eller ud fra bestemte karakteristika eller alle GMO'er
  , der er godkendt i henhold til del C i dette direktiv eller forordning (EF) nr. 1829/2003 og er genetisk modificerede sorter, der er markedsført i henhold til relevant EU-lovgivning om markedsføring af frø og planteformeringsmateriale, på hele eller i dele af deres område, forudsat at: [Ændring 40]

a)

de pågældende foranstaltninger er baseret på
  :

i)

behørigt begrundede
  forholdend dem, der vedrører
  lokale eller regionale miljømæssige

  de uønskede virkningerfor sundheden og miljøet, der vil kunne være forbundet med udsætning eller markedsføring af GMO'er, og
  som er supplerende i forhold til de miljømæssige virkninger, der er undersøgt i forbindelse med den videnskabelige vurdering af virkningerne på miljøet i henhold til del C i dette direktiv, eller i forhold vedrørende risikostyring. Disse forhold kan omfatte:

—

forebyggelse af udvikling af modstandsdygtighed over for pesticider hos ukrudt og skadedyr

| — | en GMO-sorts invasivitet eller vedholdenhed eller muligheden for krydsning med nationalt dyrkede eller vilde planter |
| --- | --- |

—

en GMO-sorts invasivitet eller vedholdenhed eller muligheden for krydsning med nationalt dyrkede eller vilde planter

| — | forebyggelse af negative konsekvenser for det lokale miljø af de ændringer i landbrugspraksisser, der er forbundet med dyrkningen af GMO'er |
| --- | --- |

—

forebyggelse af negative konsekvenser for det lokale miljø af de ændringer i landbrugspraksisser, der er forbundet med dyrkningen af GMO'er

| — | fastholdelsen og udviklingen af landbrugspraksisser, som giver større mulighed for at forene produktionen og økosystemernes bæredygtighed |
| --- | --- |

—

fastholdelsen og udviklingen af landbrugspraksisser, som giver større mulighed for at forene produktionen og økosystemernes bæredygtighed

| — | vedligeholdelse af den lokale biodiversitet, herunder visse habitater og økosystemer eller visse typer af naturlige og landskabsmæssige særpræg |
| --- | --- |

—

vedligeholdelse af den lokale biodiversitet, herunder visse habitater og økosystemer eller visse typer af naturlige og landskabsmæssige særpræg

| — | manglen på tilstrækkelige oplysninger om de potentielle negative indvirkninger fra udsætningen af GMO'er på det lokale eller regionale miljø i en medlemsstat, herunder på biodiversiteten |
| --- | --- |

—

manglen på tilstrækkelige oplysninger om de potentielle negative indvirkninger fra udsætningen af GMO'er på det lokale eller regionale miljø i en medlemsstat, herunder på biodiversiteten

| ii) | forhold forbundet med socioøkonomiske virkninger. Disse forhold kan omfatte:








  — | at sameksistensforanstaltninger ikke er praktisk mulige, eller der er høje omkostninger forbundet dermed, eller at sådanne foranstaltninger er umulige at gennemføre på grund af særlige geografiske forhold, såsom små øer eller bjergområder |
| --- | --- | --- |

ii)

forhold forbundet med socioøkonomiske virkninger. Disse forhold kan omfatte:

—

at sameksistensforanstaltninger ikke er praktisk mulige, eller der er høje omkostninger forbundet dermed, eller at sådanne foranstaltninger er umulige at gennemføre på grund af særlige geografiske forhold, såsom små øer eller bjergområder

| — | behovet for at beskytte mangfoldigheden i landbrugsproduktionen |
| --- | --- |

—

behovet for at beskytte mangfoldigheden i landbrugsproduktionen

| — | behovet for at sikre frøenes renhed, eller |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre frøenes renhed, eller

| iii) | andre forhold, som bl.a. kan omfatte arealanvendelse, fysisk planlægning eller andre legitime faktorer [Ændring 41] |
| --- | --- |

iii)

andre forhold, som bl.a. kan omfatte arealanvendelse, fysisk planlægning eller andre legitime faktorer [Ændring 41]

| aa) | medlemsstaterne i tilfælde, hvor de pågældende foranstaltninger vedrører GMO-afgrøder, der allerede er godkendt på EU-niveau, sikrer, at landbrugere, som lovligt har dyrket sådanne afgrøder, har tilstrækkelig tid til at afslutte den igangværende dyrkningssæson [Ændring 17] |
| --- | --- |

aa)

medlemsstaterne i tilfælde, hvor de pågældende foranstaltninger vedrører GMO-afgrøder, der allerede er godkendt på EU-niveau, sikrer, at landbrugere, som lovligt har dyrket sådanne afgrøder, har tilstrækkelig tid til at afslutte den igangværende dyrkningssæson [Ændring 17]

| ab) | de pågældende foranstaltninger har været genstand for en forudgående uafhængig cost-benefit-analyse, som har taget højde for alternativer [Ændring 42] |
| --- | --- |

ab)

de pågældende foranstaltninger har været genstand for en forudgående uafhængig cost-benefit-analyse, som har taget højde for alternativer [Ændring 42]

| ac) | de pågældende foranstaltninger har været genstand for en forudgående offentlig høring, som har varet mindst 30 dage, [Ændring 19] og |
| --- | --- |

ac)

de pågældende foranstaltninger har været genstand for en forudgående offentlig høring, som har varet mindst 30 dage, [Ændring 19] og

| b) | de pågældende foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaterne
  , og især med proportionalitetsprincippet
  . [Ændring 20] |
| --- | --- |

b)

de pågældende foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaterne
  , og især med proportionalitetsprincippet
  . [Ændring 20]

Regionerne i medlemsstaterne kan også på de samme betingelser vedtage foranstaltninger, der begrænser eller forbyder dyrkning af GMO'er på deres område. [Ændring 51]

Medlemsstaterne gør alle sådanne foranstaltninger offentligt tilgængelige for alle berørte aktører, herunder landbrugere, mindst seks måneder før starten af vækstsæsonen. I tilfælde af at den pågældende GMO er godkendt mindre end seks måneder inden starten af vækstsæsonen, gør medlemsstaterne disse foranstaltninger offentligt tilgængelige umiddelbart efter vedtagelsen. [Ændring 43]

Medlemmerne vedtager disse foranstaltninger for en periode på højst fem år og foretager en reevaluering, når GMO-godkendelsen fornyes. [Ændring 22]

Uanset direktiv 98/34/EF meddeler medlemsstater, der agter at vedtagebegrundede foranstaltninger i henhold til denne artikel, senest én måned forud for vedtagelsen af foranstaltningerne disse til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen til orientering."

| 5) | Følgende artikel indsættes:



  "Artikel 26c


  Hæftelseskrav



  Medlemsstaterne indfører et generelt obligatorisk system for økonomisk hæftelse og økonomiske garantier, f.eks. gennem forsikring, som gælder for alle operatører og sikrer, at forureneren betaler for utilsigtede virkninger eller skader, som måtte opstå som følge af bevidst udsætning eller markedsføring af GMO'er."


  [Ændring 24] |
| --- | --- |

5)

Følgende artikel indsættes:

"Artikel 26c

Hæftelseskrav

Medlemsstaterne indfører et generelt obligatorisk system for økonomisk hæftelse og økonomiske garantier, f.eks. gennem forsikring, som gælder for alle operatører og sikrer, at forureneren betaler for utilsigtede virkninger eller skader, som måtte opstå som følge af bevidst udsætning eller markedsføring af GMO'er."

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på[...]dagen

  tyvendedagen
  efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. [Ændring 26]

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 51.

1

(2)  EUT C 104 af 2.4.2011, s. 62.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 5.7.2011.

3

(4)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

4

(5)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

5

(6)  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2298.

6

(7)  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2309.

7

(8)  EFT L 93 af 17.4.1968, s. 15.

8

(9)  EFT L 226 af 13.8.1998, s. 16.

9

(10)  EFT L 11 af 15.1.2000, s. 17.

10

(11)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 1.

11

(12)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 12.

12

(13)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 33.

13

(14)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 60.

14

(15)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 74.

15

(16)  EUT L 267 af 8.10.2008, s. 8.

16

(17)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

17

---

Onsdag den 6. juli 2011

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/359 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/359

---

Onsdag den 6. juli 2011Liste over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med visum***I

P7_TA(2011)0321

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om listen over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med visum, og om oprettelse af en mekanisme til føring af denne liste (KOM(2010)0662 - C7-0365/2010 - 2010/0325(COD))

2013/C 33 E/39

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0662),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0365/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0365/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0237/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0237/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

Onsdag den 6. juli 2011P7_TC1-COD(2010)0325

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../.../EU om listen over rejsedokumenter, der giver indehaveren ret til at passere de ydre grænser, og som kan forsynes med et visum, og om oprettelse af en mekanisme til at opstille denne liste

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 1105/2011/EU).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/360 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/360

---

Onsdag den 6. juli 2011Forbrugeroplysning om fødevarer ***II

P7_TA(2011)0324

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 og forordning (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af direktiv 87/250/EØF, 90/496/EØF, 1999/10/EF, 2000/13/EF, 2002/67/EF, 2008/5/EF and forordning (EF) nr. 608/2004 (17602/1/2010 - C7-0060/2011 - 2008/0028(COD))

2013/C 33 E/40

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17602/1/2010 - C7-0060/2011) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17602/1/2010 - C7-0060/2011) (1),

| — | under henvisning til udtalelse af 18. september 2008 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

under henvisning til udtalelse af 18. september 2008 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0040), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0040),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning ved andenbehandling, jf. artikel 294, stk. 8, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning ved andenbehandling, jf. artikel 294, stk. 8, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 66, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 66,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0177/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0177/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 102 E af 2.4.2011, s. 1

(2)  EUT C 77 af 31.3.2009, s. 81.

(3)  Vedtagne tekster af 16.6.2010, P7_TA(2010)0222.

---

Onsdag den 6. juli 2011P7_TC2-COD(2008)0028

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenhandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1169/2011).

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/361 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/361

---

Onsdag den 6. juli 2011Grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselsforseelser ***II

P7_TA(2011)0325

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser (17506/1/2010 - C7-0074/2011 - 2008/0062(COD))

2013/C 33 E/41

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17506/1/2010 - C7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17506/1/2010 - C7-0074/2011),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0151), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0151),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning ved andenbehandling, jf. artikel 294, stk. 8, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning ved andenbehandling, jf. artikel 294, stk. 8, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 66, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 66,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0208/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling;

| 2. | godkender Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 45E af 23.2.2010, s. 149.

---

Onsdag den 6. juli 2011P7_TC2-COD(2008)0062

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 6. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/82/EU).

Onsdag den 6. juli 2011BILAG

Europa-Parlamentet og Rådets fælles erklæring om sammenligningstabeller

Den aftale, der er indgået mellem Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende forslaget til direktiv om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser ved trepartsmødet den 20. juni 2011, foregriber ikke resultatet af de igangværende interinstitutionelle drøftelser om sammenligningstabeller.

Kommissionens erklæring om sammenligningstabeller

Kommissionen minder om sit tilsagn om at sikre, at medlemsstaterne udarbejder sammenligningstabeller, der forbinder de gennemførelsesforanstaltninger, de vedtager, med EU-direktivet, og underretter Kommissionen herom i forbindelse med gennemførelsen af EU-lovgivning ud fra et hensyn til borgerne, bedre lovgivning og øget gennemsigtighed på lovgivningsområdet og som led i undersøgelsen af, om de nationale regler er i overensstemmelse med EU's bestemmelser.

Kommissionen beklager den manglende støtte til den bestemmelse i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende retshåndhævelse på trafiksikkerhedsområdet, der sigtede mod at gøre udarbejdelsen af sammenligningstabeller obligatorisk.

Kommissionen kan i et forsøg på at nå frem til et kompromis og for at sikre en hurtig vedtagelse af forslaget gå med til, at kravet om at gøre sammenligningstabeller obligatoriske i den pågældende tekst erstattes med en relevant betragtning, der tilskynder medlemsstaterne til at følge denne praksis.

Den holdning, Kommissionen indtager i denne sag, må imidlertid ikke anses for præcedens. Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet at finde en hensigtsmæssig løsning på dette horisontale institutionelle spørgsmål.

Kommissionens erklæring om retningslinjer for trafiksikkerhed

Kommissionen vil undersøge, om det er nødvendigt at udarbejde retningslinjer for trafiksikkerheden på EU-plan for at sikre bedre samordning mellem medlemsstaternes håndhævelse af færdselslovgivningen gennem etablering af sammenlignelige metoder, praksisser, standarder og hyppighed af kontroller, navnlig med hensyn til hastighedsovertrædelse, spirituskørsel, manglende brug af sikkerhedssele og fremkørsel mod rødt lyssignal.

---

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/362 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/362

---

Onsdag den 6. juli 2011Den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 ***

P7_TA(2011)0326

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (16973/3/2010 - C7-0024/2011 - 2010/0048(APP))

2013/C 33 E/42

(Særlig lovgivningsprocedure – godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning (16973/3/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning (16973/3/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0024/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0024/2011),

| — | der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse for Budgetudvalget til Rådet (O-0074/2010 - B7-0310/2010) og til Kommissionen (O-0075/2010 - B7-0311/2010) af 20. maj 2010 og forhandlingen på plenarmødet den 15. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse for Budgetudvalget til Rådet (O-0074/2010 - B7-0310/2010) og til Kommissionen (O-0075/2010 - B7-0311/2010) af 20. maj 2010 og forhandlingen på plenarmødet den 15. juni 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 81, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 81, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Budgetudvalget (A7-0253/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Budgetudvalget (A7-0253/2011),

| A. | der henviser til, at den gældende retsakt om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme skal ændres efter Lissabontraktatens ikrafttræden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den gældende retsakt om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme skal ændres efter Lissabontraktatens ikrafttræden,

| B. | der henviser til, at de tre institutioner har behandlet dette krav på følgende måde:






  — | Kommissionen har fremlagt den såkaldte "Lissabon-pakke" med et forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013, et udkast til interinstitutionel aftale om budgetsamarbejde og et forslag til ændring af finansforordningen, |
| --- | --- | --- |

B.

der henviser til, at de tre institutioner har behandlet dette krav på følgende måde:

—

Kommissionen har fremlagt den såkaldte "Lissabon-pakke" med et forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013, et udkast til interinstitutionel aftale om budgetsamarbejde og et forslag til ændring af finansforordningen,

| — | Rådet har udarbejdet udkastet til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013, |
| --- | --- |

—

Rådet har udarbejdet udkastet til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013,

| — | Parlamentet har stillet mundtlige forespørgsler, vedtaget en beslutning og forsøgt at drøfte "Lissabon-pakken" med de andre institutioner på triloger under budgetproceduren for 2011, |
| --- | --- |

—

Parlamentet har stillet mundtlige forespørgsler, vedtaget en beslutning og forsøgt at drøfte "Lissabon-pakken" med de andre institutioner på triloger under budgetproceduren for 2011,

| C. | der henviser til, at Parlamentet mener, at den nuværende interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning fortsat er gældende, indtil den nye forordning om fastlæggelse af de flerårige finansielle ramme træder i kraft, med undtagelse af de artikler, der er forældede efter Lissabontraktatens ikrafttræden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet mener, at den nuværende interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning fortsat er gældende, indtil den nye forordning om fastlæggelse af de flerårige finansielle ramme træder i kraft, med undtagelse af de artikler, der er forældede efter Lissabontraktatens ikrafttræden,

| D. | der henviser til, at Rådet på trods af det belgiske og det ungarske formandskabs bestræbelser ikke har vist nogen vilje til at indlede forhandlinger om Lissabon-pakken, som omhandlet i artikel 312, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rådet på trods af det belgiske og det ungarske formandskabs bestræbelser ikke har vist nogen vilje til at indlede forhandlinger om Lissabon-pakken, som omhandlet i artikel 312, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| E. | der henviser til, at den begrænsning af fleksibiliteten i den flerårige finansielle ramme, som Rådet har foreslået, vil indskrænke Parlamentets beføjelser og prærogativer i forhold til den nuværende situation, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den begrænsning af fleksibiliteten i den flerårige finansielle ramme, som Rådet har foreslået, vil indskrænke Parlamentets beføjelser og prærogativer i forhold til den nuværende situation,

| F. | der henviser til, at det ikke var hensigten med Lissabontraktaten at indskrænke Parlamentets prærogativer, og at Parlamentet er ikke parat til at acceptere en sådan indskrænkning, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det ikke var hensigten med Lissabontraktaten at indskrænke Parlamentets prærogativer, og at Parlamentet er ikke parat til at acceptere en sådan indskrænkning,

| 1. | nægter at godkende udkastet til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013; |
| --- | --- |

1.

nægter at godkende udkastet til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013;

| 2. | pålægger sin formand at erklære lovgivningsproceduren for afsluttet og at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at erklære lovgivningsproceduren for afsluttet og at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0328.

---

Torsdag den 7. juli 2011

| 5.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 33/364 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 33/364

---

Torsdag den 7. juli 2011Det europæiske år for aktiv aldring (2012) ***I

P7_TA(2011)0332

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske år for aktiv aldring (2012) (KOM(2010)0462 - C7-0253/2010 - 2010/0242(COD))

2013/C 33 E/43

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0462),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0253/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0253/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget om forslagets finansielle forenelighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget om forslagets finansielle forenelighed,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 21. oktober 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 21. oktober 2010 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. maj 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. maj 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 38,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0061/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0061/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 51 af 17.2.2011, s. 55.

---

Torsdag den 7. juli 2011P7_TC1-COD(2010)0242

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juli 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2011/EU om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 940/2011/EU).

Torsdag den 7. juli 2011BILAG

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende budgettet

Den finansielle ramme for gennemførelsen af det europæiske år er i henhold til artikel 8 mindst 5 000 000 EUR. 2,3 mio. EUR vil blive anvendt fra budgettet for 2011 uden at benytte de disponible margener til finansiering af navnlig kommunikationsaktiviteter og EU-konferencer for det europæiske år, og mindst EUR 2,7 millioner, der skal omprioriteres fra bestående ressourcer uden at benytte de disponible margener, reserveres og synliggøres i en budgetpost i budgetforslaget for 2012.

---