# Euroopa Liidu C 32/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.032.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 32 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide2. veebruar 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.032.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 32

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide2. veebruar 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2013/C 032/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 26, 26.1.2013 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2013/C 032/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 26, 26.1.2013

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2013/C 032/02 | Kohtuasi C-476/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 24. oktoobril 2012 — Österreichischer Gewerkschaftsbund versus Verband Österreichischer Banken und Bankiers | 2 |
| 2013/C 032/03 | Kohtuasi C-479/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 25. oktoobril 2012 — H. Gautzsch Großhandel GmbH & Co. KG versus Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH | 3 |
| 2013/C 032/04 | Kohtuasi C-495/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 5. novembril 2012 — The Bridport and West Dorset Golf Club Limited versus The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs | 3 |
| 2013/C 032/05 | Kohtuasi C-509/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Central Administrativo Norte (Portugal) 9. novembril 2012 — IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos versus Navileme-Consultadoria Náutica, L.da, Nautizende — Consultadoria Náutica, L.da | 4 |
| 2013/C 032/06 | Kohtuasi C-522/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht (Saksamaa) 19. novembril 2012 — Tevfik Isbir versus DB Services GmbH | 5 |
| 2013/C 032/07 | Kohtuasi C-523/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Itaalia) 19. novembril 2012 — Dirextra Alta Formazione S.r.l versus Regione Puglia | 5 |
| 2013/C 032/08 | Kohtuasi C-531/12 P: Commune de Millau ja Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) 23. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 19. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-168/10: Euroopa Komisjon versus SEMEA ja Commune de Millau | 6 |
| 2013/C 032/09 | Kohtuasi C-533/12 P: Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA 22. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 11. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SAS versus Euroopa Komisjon | 7 |
| 2013/C 032/10 | Kohtuasi C-536/12 P: Prantsuse Vabariigi 26. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 11. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SA versus Euroopa Komisjon | 7 |
| 2013/C 032/11 | Kohtuasi C-545/12: 27. novembril 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Küprose Vabariik | 8 |
| 2013/C 032/12 | Kohtuasi C-550/12 P: J 3. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 27. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-160/10: J versus Euroopa Parlament | 9 |
| 2013/C 032/13 | Kohtuasi C-552/12 P: Kreeka Vabariigi 3. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 4. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-215/10: Kreeka Vabariik versus komisjon | 9 |
| 2013/C 032/14 | Kohtuasi C-553/12 P: Euroopa Komisjoni 30. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-169/08: DEI versus Euroopa Komisjon | 10 |
| 2013/C 032/15 | Kohtuasi C-554/12 P: Euroopa Komisjoni 30. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-421/09: DEI versus komisjon | 11 |
| 2013/C 032/16 | Kohtuasi C-555/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Tivoli (Itaalia) 3. detsembril 2012 — Claudio Loreti jt versus Comune di Zagarolo | 11 |
| 2013/C 032/17 | Kohtuasi C-558/12 P: Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) 4. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 21. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-278/10: Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 12 |
| 2013/C 032/18 | Kohtuasi C-559/12 P: Prantsuse Vabariigi 5. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-154/10: Prantsusmaa versus komisjon | 13 |
| 2013/C 032/19 | Kohtuasi C-576/12 P: Ivan Jurašinovići 10. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda laiendatud koosseisus) 3. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-465/09: Jurašinović versus nõukogu | 14 |
| | Üldkohus |
| 2013/C 032/20 | Kohtuasi T-457/07: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Evropaïki Dynamiki versus EFSA (Riigihanked — Hankemenetlus — IT-nõustamisteenuse osutamine — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine ja otsus sõlmida leping teise pakkujaga — Vastuvõetavus — Põhjendamiskohustus — Valikukriteeriumid — Lepingu sõlmimise kriteeriumid — Hankedokumentides sisalduvate lepingu sõlmimise kriteeriumide järgimine — Ilmne hindamisviga) | 15 |
| 2013/C 032/21 | Kohtuasi T-332/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Electrabel versus komisjon (Konkurents — Koondumised — Otsus, millega määratakse trahv koondumise eest — Kohustus peatada koondumine — Põhjendamiskohustus — Hindamisviga — Aegumine — Trahvisumma) | 15 |
| 2013/C 032/22 | Kohtuasi T-352/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Novácke chemické závody versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine — Trahvid — Põhjendamiskohustus — Proportsionaalsus — Võrdne kohtlemine — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise kohta — Maksevõime) | 15 |
| 2013/C 032/23 | Kohtuasi T-392/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — 1. garantovaná versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Terase– ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine — Rikkumise süükspanemine — Trahvid — Käibest 10 % moodustav ülempiir — Asjakohane käive — Kaitseõigused — Põhjendamiskohustus — Proportsionaalsus — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Maksevõime) | 16 |
| 2013/C 032/24 | Kohtuasi T-400/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Ecka Granulate ja non ferrum Metallpulver versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP riikide, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik, terase- ja gaasitööstusele — Otsus, millega on tuvastatud EÜ artikli 81 rikkumine — Hindade kehtestamine ja turu jagamine — Trahvid — Süütegude ja karistuste seaduslikkuse põhimõte — 2006. aasta trahvisummade arvutamise suunised — Kergendavad asjaolud — Koostöö haldusmenetluses — Proportsionaalsus — Maksevõime) | 16 |
| 2013/C 032/25 | Kohtuasi T-410/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Almamet versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP riikide, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik, terase- ja gaasitööstusele — Otsus, millega on tuvastatud EÜ artikli 81 rikkumine — Hindade kehtestamine ja turu jagamine — Kaitseõigused — Komisjoni kontrollivolitused — Üks ja vältav rikkumine — Trahvid — Koostöö haldusmenetluses — Proportsionaalsus — 2006. aasta trahvisummade arvutamise suunised) | 17 |
| 2013/C 032/26 | Kohtuasi T-78/11 P: Üldkohtu 4. detsembri 2012. aasta määrus — Lenz versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Heilpraktiker’i osutatud raviteenustega seotud kulude hüvitamine — Põhjendamiskohustus — Faktiliste asjaolude moonutamine) | 17 |
| 2013/C 032/27 | Kohtuasi T-390/11: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Evonik Industries versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bornemann (EVONIK) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 17 |
| 2013/C 032/28 | Kohtuasi T-664/11: Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Spa Monopole versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Royal Mediterranea (THAI SPA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Kaubamärgi taotluses loetletud teenuste piiramine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 18 |
| 2013/C 032/29 | Kohtuasi T-492/12: 12. novembril 2012 esitatud hagi — von Storch jt versus EKP | 18 |
| 2013/C 032/30 | Kohtuasi T-507/12: 20. novembril 2012 esitatud hagi — Sloveenia versus komisjon | 19 |
| 2013/C 032/31 | Kohtuasi T-516/12: 27. novembril 2012. aastal esitatud hagi — Ted-Invest versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Scandia Down (sensi scandia) | 20 |
| 2013/C 032/32 | Kohtuasi T-517/12: 23. novembril 2012. aastal esitatud hagi — Alro versus komisjon | 20 |
| 2013/C 032/33 | Kohtuasi T-518/12: 27. novembril 2012 esitatud hagi — Spirlea versus komisjon | 21 |
| 2013/C 032/34 | Kohtuasi T-520/12: 27. novembril 2012 esitatud hagi — Pågen Trademark versus Siseturu Ühtlustamise Amet (gifflar) | 22 |
| 2013/C 032/35 | Kohtuasi T-522/12: 30. novembril 2012 esitatud hagi — Alfa-Beta Vassilopoulos versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Henkel (AB terra Leaf) | 22 |
| 2013/C 032/36 | Kohtuasi T-523/12: 30. novembril 2012 esitatud hagi — Rani Refreshments versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Global-Invest Bartosz Turek (Sani) | 23 |
| 2013/C 032/37 | Kohtuasi T-524/12: 3. detsembril 2012 esitatud hagi — Recaro versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Certino Mode (RECARO) | 23 |
| 2013/C 032/38 | Kohtuasi T-526/12: 5. detsembril 2012 esitatud hagi — AXA Versicherung versus komisjon | 24 |
| 2013/C 032/39 | Kohtuasi T-534/12: 8. detsembril 2012 esitatud hagi — Still versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Fleet Data Services) | 25 |
| 2013/C 032/40 | Kohtuasi T-535/12: 8. detsembril 2012 esitatud hagi — Still versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Truck Data Services) | 25 |
| 2013/C 032/41 | Kohtuasi T-366/00 RENV: Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Scott versus komisjon | 26 |
| 2013/C 032/42 | Kohtuasi T-258/04 RENV: Üldkohtu presidendi 6. detsembri 2012. aasta määrus — Poola versus komisjon | 26 |
| 2013/C 032/43 | Kohtuasi T-370/10: Üldkohtu 4. detsembri 2012. aasta määrus — Rubinetterie Flero versus komisjon | 26 |
| 2013/C 032/44 | Kohtuasi T-560/11: Üldkohtu 10. detsembri 2012. aasta määrus — Kronofrance ja Kronoply versus komisjon | 26 |
| 2013/C 032/45 | Kohtuasi T-35/12: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Icelandic Group UK versus komisjon | 26 |
| 2013/C 032/46 | Kohtuasi T-85/12: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Lilleborg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hardford Sweden (Pierre Robert) | 26 |
| 2013/C 032/47 | Kohtuasi T-86/12: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Robert Group versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hardford (Pierre Robert) | 27 |
| 2013/C 032/48 | Kohtuasi T-210/12: Üldkohtu 10. detsembri 2012. aasta määrus — Viasat Broadcasting UK versus komisjon | 27 |
| 2013/C 032/49 | Liidetud kohtuasjad T-325/12 ja T-332/12: Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Madalmaad ja ING Groep vs. komisjon. | 27 |
| 2013/C 032/50 | Kohtuasi T-333/12: Üldkohtu 5. detsembri 2012. aasta määrus — Soltau vs. komisjon | 27 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2013/C 032/02

Kohtuasi C-476/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 24. oktoobril 2012 — Österreichischer Gewerkschaftsbund versus Verband Österreichischer Banken und Bankiers

versus

2

2013/C 032/03

Kohtuasi C-479/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 25. oktoobril 2012 — H. Gautzsch Großhandel GmbH & Co. KG versus Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH

versus

3

2013/C 032/04

Kohtuasi C-495/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 5. novembril 2012 — The Bridport and West Dorset Golf Club Limited versus The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

3

2013/C 032/05

Kohtuasi C-509/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Central Administrativo Norte (Portugal) 9. novembril 2012 — IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos versus Navileme-Consultadoria Náutica, L.da, Nautizende — Consultadoria Náutica, L.da

versus

da

da

4

2013/C 032/06

Kohtuasi C-522/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht (Saksamaa) 19. novembril 2012 — Tevfik Isbir versus DB Services GmbH

versus

5

2013/C 032/07

Kohtuasi C-523/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Itaalia) 19. novembril 2012 — Dirextra Alta Formazione S.r.l versus Regione Puglia

versus

5

2013/C 032/08

Kohtuasi C-531/12 P: Commune de Millau ja Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) 23. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 19. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-168/10: Euroopa Komisjon versus SEMEA ja Commune de Millau

versus

6

2013/C 032/09

Kohtuasi C-533/12 P: Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA 22. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 11. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SAS versus Euroopa Komisjon

versus

7

2013/C 032/10

Kohtuasi C-536/12 P: Prantsuse Vabariigi 26. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 11. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SA versus Euroopa Komisjon

versus

7

2013/C 032/11

Kohtuasi C-545/12: 27. novembril 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Küprose Vabariik

versus

8

2013/C 032/12

Kohtuasi C-550/12 P: J 3. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 27. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-160/10: J versus Euroopa Parlament

versus

9

2013/C 032/13

Kohtuasi C-552/12 P: Kreeka Vabariigi 3. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 4. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-215/10: Kreeka Vabariik versus komisjon

versus

9

2013/C 032/14

Kohtuasi C-553/12 P: Euroopa Komisjoni 30. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-169/08: DEI versus Euroopa Komisjon

versus

10

2013/C 032/15

Kohtuasi C-554/12 P: Euroopa Komisjoni 30. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-421/09: DEI versus komisjon

versus

11

2013/C 032/16

Kohtuasi C-555/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Tivoli (Itaalia) 3. detsembril 2012 — Claudio Loreti jt versus Comune di Zagarolo

versus

11

2013/C 032/17

Kohtuasi C-558/12 P: Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) 4. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 21. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-278/10: Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

12

2013/C 032/18

Kohtuasi C-559/12 P: Prantsuse Vabariigi 5. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-154/10: Prantsusmaa versus komisjon

versus

13

2013/C 032/19

Kohtuasi C-576/12 P: Ivan Jurašinovići 10. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda laiendatud koosseisus) 3. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-465/09: Jurašinović versus nõukogu

versus

14

Üldkohus

2013/C 032/20

Kohtuasi T-457/07: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Evropaïki Dynamiki versus EFSA (Riigihanked — Hankemenetlus — IT-nõustamisteenuse osutamine — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine ja otsus sõlmida leping teise pakkujaga — Vastuvõetavus — Põhjendamiskohustus — Valikukriteeriumid — Lepingu sõlmimise kriteeriumid — Hankedokumentides sisalduvate lepingu sõlmimise kriteeriumide järgimine — Ilmne hindamisviga)

versus

15

2013/C 032/21

Kohtuasi T-332/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Electrabel versus komisjon (Konkurents — Koondumised — Otsus, millega määratakse trahv koondumise eest — Kohustus peatada koondumine — Põhjendamiskohustus — Hindamisviga — Aegumine — Trahvisumma)

versus

15

2013/C 032/22

Kohtuasi T-352/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Novácke chemické závody versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine — Trahvid — Põhjendamiskohustus — Proportsionaalsus — Võrdne kohtlemine — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise kohta — Maksevõime)

versus

15

2013/C 032/23

Kohtuasi T-392/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — 1. garantovaná versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Terase– ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine — Rikkumise süükspanemine — Trahvid — Käibest 10 % moodustav ülempiir — Asjakohane käive — Kaitseõigused — Põhjendamiskohustus — Proportsionaalsus — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Maksevõime)

versus

16

2013/C 032/24

Kohtuasi T-400/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Ecka Granulate ja non ferrum Metallpulver versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP riikide, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik, terase- ja gaasitööstusele — Otsus, millega on tuvastatud EÜ artikli 81 rikkumine — Hindade kehtestamine ja turu jagamine — Trahvid — Süütegude ja karistuste seaduslikkuse põhimõte — 2006. aasta trahvisummade arvutamise suunised — Kergendavad asjaolud — Koostöö haldusmenetluses — Proportsionaalsus — Maksevõime)

versus

16

2013/C 032/25

Kohtuasi T-410/09: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Almamet versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP riikide, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik, terase- ja gaasitööstusele — Otsus, millega on tuvastatud EÜ artikli 81 rikkumine — Hindade kehtestamine ja turu jagamine — Kaitseõigused — Komisjoni kontrollivolitused — Üks ja vältav rikkumine — Trahvid — Koostöö haldusmenetluses — Proportsionaalsus — 2006. aasta trahvisummade arvutamise suunised)

versus

17

2013/C 032/26

Kohtuasi T-78/11 P: Üldkohtu 4. detsembri 2012. aasta määrus — Lenz versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Heilpraktiker’i osutatud raviteenustega seotud kulude hüvitamine — Põhjendamiskohustus — Faktiliste asjaolude moonutamine)

versus

17

2013/C 032/27

Kohtuasi T-390/11: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Evonik Industries versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bornemann (EVONIK) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

17

2013/C 032/28

Kohtuasi T-664/11: Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Spa Monopole versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Royal Mediterranea (THAI SPA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Kaubamärgi taotluses loetletud teenuste piiramine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

18

2013/C 032/29

Kohtuasi T-492/12: 12. novembril 2012 esitatud hagi — von Storch jt versus EKP

versus

18

2013/C 032/30

Kohtuasi T-507/12: 20. novembril 2012 esitatud hagi — Sloveenia versus komisjon

versus

19

2013/C 032/31

Kohtuasi T-516/12: 27. novembril 2012. aastal esitatud hagi — Ted-Invest versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Scandia Down (sensi scandia)

versus

20

2013/C 032/32

Kohtuasi T-517/12: 23. novembril 2012. aastal esitatud hagi — Alro versus komisjon

versus

20

2013/C 032/33

Kohtuasi T-518/12: 27. novembril 2012 esitatud hagi — Spirlea versus komisjon

versus

21

2013/C 032/34

Kohtuasi T-520/12: 27. novembril 2012 esitatud hagi — Pågen Trademark versus Siseturu Ühtlustamise Amet (gifflar)

versus

22

2013/C 032/35

Kohtuasi T-522/12: 30. novembril 2012 esitatud hagi — Alfa-Beta Vassilopoulos versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Henkel (AB terra Leaf)

versus

22

2013/C 032/36

Kohtuasi T-523/12: 30. novembril 2012 esitatud hagi — Rani Refreshments versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Global-Invest Bartosz Turek (Sani)

versus

23

2013/C 032/37

Kohtuasi T-524/12: 3. detsembril 2012 esitatud hagi — Recaro versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Certino Mode (RECARO)

versus

23

2013/C 032/38

Kohtuasi T-526/12: 5. detsembril 2012 esitatud hagi — AXA Versicherung versus komisjon

versus

24

2013/C 032/39

Kohtuasi T-534/12: 8. detsembril 2012 esitatud hagi — Still versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Fleet Data Services)

versus

25

2013/C 032/40

Kohtuasi T-535/12: 8. detsembril 2012 esitatud hagi — Still versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Truck Data Services)

versus

25

2013/C 032/41

Kohtuasi T-366/00 RENV: Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Scott versus komisjon

versus

26

2013/C 032/42

Kohtuasi T-258/04 RENV: Üldkohtu presidendi 6. detsembri 2012. aasta määrus — Poola versus komisjon

versus

26

2013/C 032/43

Kohtuasi T-370/10: Üldkohtu 4. detsembri 2012. aasta määrus — Rubinetterie Flero versus komisjon

versus

26

2013/C 032/44

Kohtuasi T-560/11: Üldkohtu 10. detsembri 2012. aasta määrus — Kronofrance ja Kronoply versus komisjon

versus

26

2013/C 032/45

Kohtuasi T-35/12: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Icelandic Group UK versus komisjon

versus

26

2013/C 032/46

Kohtuasi T-85/12: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Lilleborg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hardford Sweden (Pierre Robert)

versus

26

2013/C 032/47

Kohtuasi T-86/12: Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Robert Group versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hardford (Pierre Robert)

versus

27

2013/C 032/48

Kohtuasi T-210/12: Üldkohtu 10. detsembri 2012. aasta määrus — Viasat Broadcasting UK versus komisjon

versus

27

2013/C 032/49

Liidetud kohtuasjad T-325/12 ja T-332/12: Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Madalmaad ja ING Groep vs. komisjon.

27

2013/C 032/50

Kohtuasi T-333/12: Üldkohtu 5. detsembri 2012. aasta määrus — Soltau vs. komisjon

27

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/1

---

2013/C 32/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 26, 26.1.2013

Eelmised väljaanded

ELT C 9, 12.1.2013

ELT C 399, 22.12.2012

ELT C 389, 15.12.2012

ELT C 379, 8.12.2012

ELT C 373, 1.12.2012

ELT C 366, 24.11.2012

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 24. oktoobril 2012 — Österreichischer Gewerkschaftsbund versus Verband Österreichischer Banken und Bankiers

(Kohtuasi C-476/12)

2013/C 32/02

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Taotleja: Österreichischer Gewerkschaftsbund

Vastustaja: Verband Österreichischer Banken und Bankiers

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas kollektiivlepingus sätestatud lapsetoetusele, mille puhul on tegemist tööandja makstava sotsiaalhüvitisega, mille eesmärk on kompenseerida osaliselt vanematel lasuvat rahalist koormust seoses lapsega, kelle eest seda toetust makstakse, tuleb kohaldada selle hüvitise olemuse tõttu nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (1) lisas toodud raamkokkuleppe klausli 4 punktis 2 sätestatud pro rata temporis põhimõtet (kuna see on kohane)? |
| --- | --- |

1.

Kas kollektiivlepingus sätestatud lapsetoetusele, mille puhul on tegemist tööandja makstava sotsiaalhüvitisega, mille eesmärk on kompenseerida osaliselt vanematel lasuvat rahalist koormust seoses lapsega, kelle eest seda toetust makstakse, tuleb kohaldada selle hüvitise olemuse tõttu nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (1) lisas toodud raamkokkuleppe klausli 4 punktis 2 sätestatud pro rata temporis põhimõtet (kuna see on kohane)?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:
  Kas direktiivi 97/81/EÜ lisas toodud raamkokkuleppe klausli 4 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et võttes arvesse tööturu osapoolte ulatuslikku kaalutlusõigust konkreetse sotsiaal- ja majanduspoliitilise eesmärgi ning selle saavutamiseks vajalike meetmete kindlaksmääramisel, on osalise tööajaga töötajate ebavõrdne kohtlemine, mis tuleneb lapsetoetuse osalisest vähendamisest vastavalt tööajale, objektiivselt põhjendatud eeldusel, et osalise vähendamise keeld






  a) | raskendab või muudab võimatuks lapsevanemate osalise tööajaga töötamise või vähendatud koormusega töötamise lapsehoolduspuhkuse ajal ja/või |
| --- | --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:

Kas direktiivi 97/81/EÜ lisas toodud raamkokkuleppe klausli 4 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et võttes arvesse tööturu osapoolte ulatuslikku kaalutlusõigust konkreetse sotsiaal- ja majanduspoliitilise eesmärgi ning selle saavutamiseks vajalike meetmete kindlaksmääramisel, on osalise tööajaga töötajate ebavõrdne kohtlemine, mis tuleneb lapsetoetuse osalisest vähendamisest vastavalt tööajale, objektiivselt põhjendatud eeldusel, et osalise vähendamise keeld

a)

raskendab või muudab võimatuks lapsevanemate osalise tööajaga töötamise või vähendatud koormusega töötamise lapsehoolduspuhkuse ajal ja/või

| b) | moonutab konkurentsi, kuna tööandjate, kelle juures töötab rohkem osalise tööajaga töötajaid, rahaline koormus on suurem ning seega väheneb tööandjate valmidus võtta tööle osalise tööajaga töötajaid, ja/või |
| --- | --- |

b)

moonutab konkurentsi, kuna tööandjate, kelle juures töötab rohkem osalise tööajaga töötajaid, rahaline koormus on suurem ning seega väheneb tööandjate valmidus võtta tööle osalise tööajaga töötajaid, ja/või

| c) | soodustab osalise tööajaga töötajaid, kes töötavad osalise tööajaga mitmel töökohal ning kellel on mitmekordne õigus saada kollektiivlepingu alusel sellist hüvitist nagu lapsetoetus, ja/või |
| --- | --- |

c)

soodustab osalise tööajaga töötajaid, kes töötavad osalise tööajaga mitmel töökohal ning kellel on mitmekordne õigus saada kollektiivlepingu alusel sellist hüvitist nagu lapsetoetus, ja/või

| d) | soodustab osalise tööajaga töötajaid, kuna neil on rohkem töövaba aega kui täistööajaga töötajatel ning seega paremad lapsehoiuvõimalused? |
| --- | --- |

d)

soodustab osalise tööajaga töötajaid, kuna neil on rohkem töövaba aega kui täistööajaga töötajatel ning seega paremad lapsehoiuvõimalused?

| 3. | Kui esimesele ja teisele küsimusele vastatakse eitavalt: kas põhiõiguste harta artiklit 28 tuleb tõlgendada nii, et kui tööõiguse süsteemis, kus oluline osa tööõiguslikest miinimumstandarditest lepitakse kokku üksmeelsete sotsiaalpoliitiliste hinnangute kohaselt eriliselt väljavalitud ja kvalifitseeritud kollektiivlepingu poolte vahel, on üks (liidu õiguses sätestatud diskrimineerimiskeeluga vastuolus olev) kollektiivlepingu säte (siin lapsetoetuse osaline vähendamine osalise tööajaga töötamisel) (siseriikliku õiguse kohaselt) tühine, siis on tühine kollektiivlepingu kogu sellekohane regulatsioon (siin lapsetoetus)? |
| --- | --- |

3.

Kui esimesele ja teisele küsimusele vastatakse eitavalt: kas põhiõiguste harta artiklit 28 tuleb tõlgendada nii, et kui tööõiguse süsteemis, kus oluline osa tööõiguslikest miinimumstandarditest lepitakse kokku üksmeelsete sotsiaalpoliitiliste hinnangute kohaselt eriliselt väljavalitud ja kvalifitseeritud kollektiivlepingu poolte vahel, on üks (liidu õiguses sätestatud diskrimineerimiskeeluga vastuolus olev) kollektiivlepingu säte (siin lapsetoetuse osaline vähendamine osalise tööajaga töötamisel) (siseriikliku õiguse kohaselt) tühine, siis on tühine kollektiivlepingu kogu sellekohane regulatsioon (siin lapsetoetus)?

---

(1)  EÜT L 14, lk 9; ELT eriväljaanne 05/03, lk 267; muudetud direktiiviga 98/23/EÜ, EÜT 1998, L 131, lk 10; ELT eriväljaanne 05/03, lk 278.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 25. oktoobril 2012 — H. Gautzsch Großhandel GmbH & Co. KG versus Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH

(Kohtuasi C-479/12)

2013/C 32/03

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kostja ja kassatsioonkaebuse esitaja: H. Gautzsch Großhandel GmbH & Co. KG

Hageja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EÜ) nr 6/2002 (1) artikli 11 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et liidus tegutsevad asjaomase sektori ringkonnad pidid mõistliku ootuse kohaselt disainilahendusest tavapärase majandustegevuse käigus teada saama, kui edasimüüjatele jaotati disainilahenduse kujutised? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (EÜ) nr 6/2002 (1) artikli 11 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et liidus tegutsevad asjaomase sektori ringkonnad pidid mõistliku ootuse kohaselt disainilahendusest tavapärase majandustegevuse käigus teada saama, kui edasimüüjatele jaotati disainilahenduse kujutised?

| 2. | Kas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 7 lõike 1 esimest lauset tuleb tõlgendada nii, et liidus tegutsevad asjaomase sektori ringkonnad ei oleks mõistliku ootuse kohaselt pidanud disainilahendusest tavapärase majandustegevuse käigus teada saama, kuigi see on tehtud kättesaadavaks kolmandale isikule, kelle puhul ei kehti otsene või kaudne konfidentsiaalsusnõue,






  a) | kui see on tehtud kättesaadavaks ainult ühele ringkonna ettevõtjale või |
| --- | --- | --- |

2.

Kas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 7 lõike 1 esimest lauset tuleb tõlgendada nii, et liidus tegutsevad asjaomase sektori ringkonnad ei oleks mõistliku ootuse kohaselt pidanud disainilahendusest tavapärase majandustegevuse käigus teada saama, kuigi see on tehtud kättesaadavaks kolmandale isikule, kelle puhul ei kehti otsene või kaudne konfidentsiaalsusnõue,

a)

kui see on tehtud kättesaadavaks ainult ühele ringkonna ettevõtjale või

| b) | välja pandud Hiina ettevõtja väljapanekusaalis, mida tavapärane turuseire ei hõlma? |
| --- | --- |

b)

välja pandud Hiina ettevõtja väljapanekusaalis, mida tavapärane turuseire ei hõlma?

| 3. | a) | Kas määruse (EÜ) 6/2002 artikli 19 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse registreerimata disainilahenduse omanikul lasub kohustus tõendada, et vaidlusalune kasutus hõlmab kaitstud disainilahenduse kopeerimist? |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Kas määruse (EÜ) 6/2002 artikli 19 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse registreerimata disainilahenduse omanikul lasub kohustus tõendada, et vaidlusalune kasutus hõlmab kaitstud disainilahenduse kopeerimist?

| b) | Kui kolmanda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:
  Kas tõendamiskoormis pööratakse ümber või ühenduse registreerimata disainilahenduse omaniku tõendamiskoormist kergendatakse, kui disainilahendus ja vaidlustatud kasutus on olulises osas ühtivad? |
| --- | --- |

b)

Kui kolmanda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:

Kas tõendamiskoormis pööratakse ümber või ühenduse registreerimata disainilahenduse omaniku tõendamiskoormist kergendatakse, kui disainilahendus ja vaidlustatud kasutus on olulises osas ühtivad?

| 4. | a) | Kas ühenduse registreerimata disainilahenduse rikkumise tõttu esitatud nõue hoiduda tegevusest vastavalt määruse (EÜ) 6/2002 artikli 19 lõikele 2 ja artikli 89 lõike 1 punktile a aegub? |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Kas ühenduse registreerimata disainilahenduse rikkumise tõttu esitatud nõue hoiduda tegevusest vastavalt määruse (EÜ) 6/2002 artikli 19 lõikele 2 ja artikli 89 lõike 1 punktile a aegub?

| b) | Kui neljanda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:
  Kas aegumist reguleerib liidu õigus ja kui jah, siis milline õigusnorm? |
| --- | --- |

b)

Kui neljanda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:

Kas aegumist reguleerib liidu õigus ja kui jah, siis milline õigusnorm?

| 5. | a) | Kas ühenduse registreerimata disainilahenduse rikkumise tõttu esitatud nõue hoiduda tegevusest vastavalt määruse (EÜ) 6/2002 artikli 19 lõikele 2 ja artikli 89 lõike 1 punktile a võidakse minetada? |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Kas ühenduse registreerimata disainilahenduse rikkumise tõttu esitatud nõue hoiduda tegevusest vastavalt määruse (EÜ) 6/2002 artikli 19 lõikele 2 ja artikli 89 lõike 1 punktile a võidakse minetada?

| b) | Kui viienda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:
  Kas minetamist reguleerib liidu õigus ja kui jah, siis milline õigusnorm? |
| --- | --- |

b)

Kui viienda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:

Kas minetamist reguleerib liidu õigus ja kui jah, siis milline õigusnorm?

| 6. | Kas määruse (EÜ) 6/2002 artikli 89 lõike 1 punkti d tuleb tõlgendada nii, et ühenduse registreerimata disainilahenduse õiguste rikkumise tõttu esitatud kogu liitu hõlmava hävitamis-, teabe esitamise ja kahju hüvitamise nõude suhtes tuleb kohaldada selle liikmesriigi õigust, milles rikkumine toime pandi? |
| --- | --- |

6.

Kas määruse (EÜ) 6/2002 artikli 89 lõike 1 punkti d tuleb tõlgendada nii, et ühenduse registreerimata disainilahenduse õiguste rikkumise tõttu esitatud kogu liitu hõlmava hävitamis-, teabe esitamise ja kahju hüvitamise nõude suhtes tuleb kohaldada selle liikmesriigi õigust, milles rikkumine toime pandi?

---

(1)  Nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT L 3, lk 1; ELT eriväljaanne 13/27 lk 142).

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 5. novembril 2012 — The Bridport and West Dorset Golf Club Limited versus The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(Kohtuasi C-495/12)

2013/C 32/04

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: The Bridport and West Dorset Golf Club Limited

Vastustaja: The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui kohaldada käibemaksudirektiivi (1) artikli 134 kohustuslikke sätteid artikli 132 lõike 1 punkti m suhtes ühingu puhul, mis on tunnustatud mittetulundusühing, kes osutab golfi mängimise õiguse andmise teenust, siis millised teenused, kui üldse, kujutavad endast „maksust vabastatud tehinguid”? |
| --- | --- |

1.

Kui kohaldada käibemaksudirektiivi (1) artikli 134 kohustuslikke sätteid artikli 132 lõike 1 punkti m suhtes ühingu puhul, mis on tunnustatud mittetulundusühing, kes osutab golfi mängimise õiguse andmise teenust, siis millised teenused, kui üldse, kujutavad endast „maksust vabastatud tehinguid”?

| 2. | Kas on õiguspärane piirata artikli 132 lõike 1 punkti m alusel maksuvabastuse andmist lähtuvalt sellest, kas golfi mängimise õiguse andmise teenuseid osutatakse mittetulundusühingu liikmetele? |
| --- | --- |

2.

Kas on õiguspärane piirata artikli 132 lõike 1 punkti m alusel maksuvabastuse andmist lähtuvalt sellest, kas golfi mängimise õiguse andmise teenuseid osutatakse mittetulundusühingu liikmetele?

| 3. | Kas artikli 134 sätteid tuleb tõlgendada nii, et nende kohaselt tohib maksuvabastuse anda ainult teenustele, mis on „maksust vabastatud tehingutega” (kui tulu põhiallikaga) „otseselt seotud”, või mis tahes teenustele artikli 132 lõike 1 punkti m tähenduses? |
| --- | --- |

3.

Kas artikli 134 sätteid tuleb tõlgendada nii, et nende kohaselt tohib maksuvabastuse anda ainult teenustele, mis on „maksust vabastatud tehingutega” (kui tulu põhiallikaga) „otseselt seotud”, või mis tahes teenustele artikli 132 lõike 1 punkti m tähenduses?

| 4. | Kuidas tuleb tõlgendada mitteliikmetelt tasu nõudmise „põhieesmärki” olukorras, kus mittetulundusühingu tegevuse avalikult kuulutatud eesmärk on võimaldada mitteliikmetele korrapäraselt ja pidevalt golfi mängimist? |
| --- | --- |

4.

Kuidas tuleb tõlgendada mitteliikmetelt tasu nõudmise „põhieesmärki” olukorras, kus mittetulundusühingu tegevuse avalikult kuulutatud eesmärk on võimaldada mitteliikmetele korrapäraselt ja pidevalt golfi mängimist?

| 5. | Millele peab artikli 134 punkti b tähenduses „lisatulu” lisanduma? |
| --- | --- |

5.

Millele peab artikli 134 punkti b tähenduses „lisatulu” lisanduma?

| 6. | Kui tulu, mida teenitakse mitteliikmetele spordirajatiste kasutamise võimaldamisest, ei ole „lisatulu” artikli 134 punkti b tähenduses, siis kas liikmesriik võib artikli 133 punkti d alusel jätta selle tulu käibemaksust vabastamata, kui see põhjustab ilmselt konkurentsi moonutamist, seades käibemaksuga maksustatavad äriühingud ebasoodsasse olukorda, ning samal ajal jätta vabastuse alles tulule, mida mittetulundusühing teenib oma liikmetasudelt, kui need tasud võivad põhjustada konkurentsi moonutamist vähemalt mingis ulatuses? |
| --- | --- |

6.

Kui tulu, mida teenitakse mitteliikmetele spordirajatiste kasutamise võimaldamisest, ei ole „lisatulu” artikli 134 punkti b tähenduses, siis kas liikmesriik võib artikli 133 punkti d alusel jätta selle tulu käibemaksust vabastamata, kui see põhjustab ilmselt konkurentsi moonutamist, seades käibemaksuga maksustatavad äriühingud ebasoodsasse olukorda, ning samal ajal jätta vabastuse alles tulule, mida mittetulundusühing teenib oma liikmetasudelt, kui need tasud võivad põhjustada konkurentsi moonutamist vähemalt mingis ulatuses?

| 7. | Täpsemalt: kas on üldse vaja, et ükski artikli 133 punktis d sätestatud tingimus on kohaldatav kõigi mittetulundusühingu teenuste suhtes, mis muidu kuuluksid vabastuse alla, või on võimalik osaliselt piiratud vabastus, s.o anda vabastus siis, kui golfi mängimise õiguse andmise teenuseid osutatakse liikmetele, kuid mitte mitteliikmetele, kui need teenused konkureerivad mõlemal juhul tulundusühingute pakutavatega? |
| --- | --- |

7.

Täpsemalt: kas on üldse vaja, et ükski artikli 133 punktis d sätestatud tingimus on kohaldatav kõigi mittetulundusühingu teenuste suhtes, mis muidu kuuluksid vabastuse alla, või on võimalik osaliselt piiratud vabastus, s.o anda vabastus siis, kui golfi mängimise õiguse andmise teenuseid osutatakse liikmetele, kuid mitte mitteliikmetele, kui need teenused konkureerivad mõlemal juhul tulundusühingute pakutavatega?

| 8. | Kas artikli 133 punktil d, mis viitab „ilmsele konkurentsi moonutamisele”, ja artikli 134 punktil b, mis viitab ainult otsesele konkurentsile, on vahet ja kui, siis milline? |
| --- | --- |

8.

Kas artikli 133 punktil d, mis viitab „ilmsele konkurentsi moonutamisele”, ja artikli 134 punktil b, mis viitab ainult otsesele konkurentsile, on vahet ja kui, siis milline?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Central Administrativo Norte (Portugal) 9. novembril 2012 — IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos versus Navileme-Consultadoria Náutica, L.da, Nautizende — Consultadoria Náutica, L.da

(Kohtuasi C-509/12)

2013/C 32/05

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Central Administrativo Norte

Põhikohtuasja pooled

Apellant: IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos

Vastustajad: Navileme-Consultadoria Náutica, L.da, Nautizende — Consultadoria Náutica, L.da

Eelotsuse küsimus

Arvestades põhimõtet, et ühe liikmesriigi ja teise liikmesriigi kodanike vaheline diskrimineerimine on keelatud (praegune ELTL artikkel 18 (endine EÜ artikkel 12)), isikute vaba liikumist liidus ja selle suhtes kohaldatavaid erandeid (praegune ELTL artikli 45 lõige 3 (endine EÜ artikkel 39)) ning teenuste osutamise vabadust ning selle võimalikke piiranguid (praegune ELTL artikkel 52 (endine EÜ artikkel 46)), mida kohaldatakse ELTL artikli 62 (endine EÜ artikkel 55)] alusel, siis kas liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mis nõuab väikelaevajuhi tunnistuse andmise eeldusena, et isiku elukoht oleks vastava riigi territooriumil?

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht (Saksamaa) 19. novembril 2012 — Tevfik Isbir versus DB Services GmbH

(Kohtuasi C-522/12)

2013/C 32/06

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesarbeitsgericht

Põhikohtuasja pooled

Hageja, kaebuse esitaja apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluses: Tevfik Isbir

Kostja, vastustaja apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluses: DB Services GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi nr 96/71/EÜ (1) artikli 3 lõike 1 punkti 1 alapunktis c olevat mõistet „töötasu miinimummäärad” tuleb tõlgendada selliselt, et see tähendab tööandja vastutasu töötaja töö eest, mille eest direktiivi artikli 3 lõike 1 esimeses lauses nimetatud õigusnormide või üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepingu kohaselt makstakse ainult ja täielikult kollektiivlepingus ettenähtud miinimumpalka („tavatöö”), ja seepärast saab töötasu miinimummäära maksmise kohustuse täitmisena käsitleda ainult neid tööandja makseid, mida makstakse tavatöö eest ja mis peavad olema töötaja käsutuses hiljemalt palga maksmise perioodi ette nähtud kuupäeval? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi nr 96/71/EÜ (1) artikli 3 lõike 1 punkti 1 alapunktis c olevat mõistet „töötasu miinimummäärad” tuleb tõlgendada selliselt, et see tähendab tööandja vastutasu töötaja töö eest, mille eest direktiivi artikli 3 lõike 1 esimeses lauses nimetatud õigusnormide või üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepingu kohaselt makstakse ainult ja täielikult kollektiivlepingus ettenähtud miinimumpalka („tavatöö”), ja seepärast saab töötasu miinimummäära maksmise kohustuse täitmisena käsitleda ainult neid tööandja makseid, mida makstakse tavatöö eest ja mis peavad olema töötaja käsutuses hiljemalt palga maksmise perioodi ette nähtud kuupäeval?

| 2. | Kas direktiivi nr 96/71/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 1 alapunktis c olevat mõistet „töötasu miinimummäärad” tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt tööandja teatud makseid ei käsitata osana miinimumpalgast ja seega ei arvestata miinimumpalganõude täitmisel selle osana, kui tööandja teeb neid makseid kollektiivlepingust tuleneva kohustuse alusel,






  — | mille eesmärk on kollektiivlepingu poolte ja riigi seadusandja tahte kohaselt töötajale vara kogumine,
  ja sel eesmärgil |
| --- | --- | --- |

2.

Kas direktiivi nr 96/71/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 1 alapunktis c olevat mõistet „töötasu miinimummäärad” tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid või tavad, mille kohaselt tööandja teatud makseid ei käsitata osana miinimumpalgast ja seega ei arvestata miinimumpalganõude täitmisel selle osana, kui tööandja teeb neid makseid kollektiivlepingust tuleneva kohustuse alusel,

—

mille eesmärk on kollektiivlepingu poolte ja riigi seadusandja tahte kohaselt töötajale vara kogumine,

ja sel eesmärgil

| — | teeb tööandja töötajale igakuiseid makseid pikaajalist perspektiivi silmas pidades, näiteks hoiustamismaksetena, elumaja ehitamist või omandamist toetava maksena või kapitalikogumiskindlustuse maksena, ja |
| --- | --- |

—

teeb tööandja töötajale igakuiseid makseid pikaajalist perspektiivi silmas pidades, näiteks hoiustamismaksetena, elumaja ehitamist või omandamist toetava maksena või kapitalikogumiskindlustuse maksena, ja

| — | seda soodustatakse riiklike toetuste ning maksusoodustustega, ja |
| --- | --- |

—

seda soodustatakse riiklike toetuste ning maksusoodustustega, ja

| — | töötaja saab neid makseid kasutada alles mitmeaastase tähtaja järel, ja |
| --- | --- |

—

töötaja saab neid makseid kasutada alles mitmeaastase tähtaja järel, ja

| — | maksete suurus, mis on igakuiselt makstava kindla summana kindlaks määratud, sõltub ainult kokkulepitud tööaja pikkusest, aga mitte töötasust („säästukavasse tehtud maksed”)? |
| --- | --- |

—

maksete suurus, mis on igakuiselt makstava kindla summana kindlaks määratud, sõltub ainult kokkulepitud tööaja pikkusest, aga mitte töötasust („säästukavasse tehtud maksed”)?

---

(1)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ, töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431)

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Itaalia) 19. novembril 2012 — Dirextra Alta Formazione S.r.l versus Regione Puglia

(Kohtuasi C-523/12)

2013/C 32/07

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Dirextra Alta Formazione S.r.l.

Vastustaja: Regione Puglia

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 56 jj ning 101 jj (endised asutamislepingu artiklid 49 ja 81 jj) ning artikliga 107 jj (1. detsembril 2009 jõustunud redaktsioonis) ja neist õigusnormidest tulenevate konkurentsi, proportsionaalsuse, diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise põhimõtetega koosmõjus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklitega 9 ja 10, selle lisaprotokolli artikliga 2 ja põhiõiguste harta artiklitega 11 ja 14 on kooskõlas selline säte nagu maakondlikul tasandil kehtiva Apuulia maakonna seaduse nr 12/2009 artikli 2 lõige 3, mis piirab pääsu teatavate spetsiifiliste kohaliku haridustaseme tõstmiseks mõeldud teenuste (kraadiõppe pakkumine) turule, seades turulepääsu sõltuvusse ainult ühe tingimuse täitmisest, mis on välja valitud ja mille üksikasjad on sätestatud meelevaldselt (tundide hulk on jagatud põhjendamatult pika ajavahemiku peale), kui lähtuda ühenduse meetme mõttest (hariduse kvaliteedi parandamine ja seega sobiva kvalifikatsiooniga isikute valimine), ja mis ei ole konkreetse teenuse osutamise kestuse põhjal diferentseeritud?

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/6

---

Commune de Millau ja Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) 23. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 19. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-168/10: Euroopa Komisjon versus SEMEA ja Commune de Millau

(Kohtuasi C-531/12 P)

2013/C 32/08

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid: Commune de Millau, Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) (esindaja: advokaat F. Bleykasten)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Nõuded

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 19. septembri 2012. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 19. septembri 2012. aasta otsus;

Uue otsuse tegemisel,

| — | leida, et Üldkohtul puudub pädevus komisjoni poolt kohtuasjas T-572/10 Commune de Millau vastu suunatud hagi läbi vaatamiseks; |
| --- | --- |

—

leida, et Üldkohtul puudub pädevus komisjoni poolt kohtuasjas T-572/10 Commune de Millau vastu suunatud hagi läbi vaatamiseks;

| — | suunata komisjon apellatsioonimenetluseks tagasi pädevatesse Prantsusmaa kohtutesse; |
| --- | --- |

—

suunata komisjon apellatsioonimenetluseks tagasi pädevatesse Prantsusmaa kohtutesse;

| — | tunnistada komisjoni poolt kohtuasjas T-168/10 SEMEA vastu suunatud hagi vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada komisjoni poolt kohtuasjas T-168/10 SEMEA vastu suunatud hagi vastuvõetamatuks;

Sisulise otsuse tegemisel,

| — | tuvastada, et komisjoni nõude aluseks olev kohustus on prantsuse õiguse kohaselt aegunud; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et komisjoni nõude aluseks olev kohustus on prantsuse õiguse kohaselt aegunud;

| — | lükata tagasi komisjoni nõuded Commune de Millau ja SEMEA vastu; |
| --- | --- |

—

lükata tagasi komisjoni nõuded Commune de Millau ja SEMEA vastu;

Teise võimalusena,

| — | leida, et komisjon kahjustas õiguskindluse ja hea halduse põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

leida, et komisjon kahjustas õiguskindluse ja hea halduse põhimõtteid;

| — | leida, et komisjonil on tekkinud Commune de Millau ja SEMEA suhtes lepinguväline vastutus; |
| --- | --- |

—

leida, et komisjonil on tekkinud Commune de Millau ja SEMEA suhtes lepinguväline vastutus;

| — | mõista komisjonilt Commune de Millau ja SEMEA heaks välja põhisumma suuruses 41 012 eurot, millele lisanduvad intressid ja muud kulud, mida arvutatakse kuni kohtuotsuse kättetoimetamiseni prantsuse õiguse alusel; |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt Commune de Millau ja SEMEA heaks välja põhisumma suuruses 41 012 eurot, millele lisanduvad intressid ja muud kulud, mida arvutatakse kuni kohtuotsuse kättetoimetamiseni prantsuse õiguse alusel;

Igal juhul,

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellandid esitavad Üldkohtu otsuse kohta neli väidet.

Esiteks väidab Commune de Millau, et Üldkohtul puudub pädevus tema vastu suunatud hagi läbivaatamiseks. Apellandi sõnul ei ole Prantsuse avalik-õiguslikul juriidilisel isikul õigust sõlmida kolmanda isiku nimel vahekohtuklauslit. Apellandi sõnul puudub kokkulepe, mille raames võiks Commune de Millau komisjoni kasuks vahekohtuklausli sätestada.

Teiseks väidab SEMEA, et sellega, et ta kandis oma varad avalik-õiguslikust juriidilisest isikust jätkuvalt maksevõimelisele partnerile (Commune de Millauu), isegi kui ta ise oli maksevõimetu, lõppesid õiguspäraselt kõik tema õigused ja kohustused.

Kolmandaks tuginevad apellandid sellele, et Üldkohus rikkus õigusnormi osas, milles ta rikkus hagi aegumise suhtes kohaldatavat õigusnormi. Vaidlusalune võlanõue tekkis SEMEA ja komisjoni vahelises kaubanduses. Hoolimata sellest, et komisjoni ja SEMEA vahel sõlmitud leping on haldusleping, on käesoleval juhul apellantide sõnul aegumist käsitleva õigusnormina kohaldatav Prantsuse äriseadustiku artikkel 189 bis, nüüd artikkel 110-4. Apellandid on seega seisukohal, et komisjoni võlanõue on aegunud.

Viimaseks heidavad apellandid Üldkohtule ette, et viimane ei tuvastanud komisjoni vastutust, isegi kui tema tegevusetust 12 aasta jooksul võla sisse nõudmisel kujutab endast rikkumist ning rikub Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 3. Suurem osa komisjoni poolt nõutavast intressist on samuti seotud sellega, et komisjon ei ole oma võlanõuet sisse nõudnud nii, et väidetava kahju ja komisjoni käitumise vahel esineb tõepoolest põhjuslik seos. Lõpuks väidavad apellandid, et kahju on seotud ka sellega, et neil puudus piisav aeg vajalike meetmete võtmiseks komisjoni hagile vastamiseks.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/7

---

Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA 22. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 11. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SAS versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-533/12 P)

2013/C 32/09

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA (esindajad: A. Winckler ja advokaat F.-C. Laprévote)

Teised menetlusosalised: Corsica Ferries France SAS, Euroopa Komisjon ja Prantsuse Vabariik

Apellandi nõuded

| — | tühistada osaliselt Üldkohtu 11. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SAS vs. Euroopa Komisjon osas, milles tühistatakse komisjoni 8. juuli 2008. aasta otsuse 2009/611/EÜ meetmete C-58/02 (ex N 118/02) kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) kasuks (1) artikli 1 teine ja kolmas lõik põhjusel, et (i) komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui analüüsis negatiivset müügihinda summas 158 miljoni eurot, CGMP ühist ja samaaegset kapitalisüsti summas 8,75 miljonit eurot ja sotsiaalabi summas 38,5 miljonit eurot; ning (ii) et ümberkorraldamise lõppsumma lõpliku suurusega 15,81 miljonit eurot analüüsimisel lähtus komisjon valest eeldusest; |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt Üldkohtu 11. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SAS vs. Euroopa Komisjon osas, milles tühistatakse komisjoni 8. juuli 2008. aasta otsuse 2009/611/EÜ meetmete C-58/02 (ex N 118/02) kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) kasuks (1) artikli 1 teine ja kolmas lõik põhjusel, et (i) komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui analüüsis negatiivset müügihinda summas 158 miljoni eurot, CGMP ühist ja samaaegset kapitalisüsti summas 8,75 miljonit eurot ja sotsiaalabi summas 38,5 miljonit eurot; ning (ii) et ümberkorraldamise lõppsumma lõpliku suurusega 15,81 miljonit eurot analüüsimisel lähtus komisjon valest eeldusest;

| — | mõista kohtukulud välja Corsica Ferries’lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Corsica Ferries’lt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab Üldkohtu otsuse osaliseks tühistamiseks neli väidet.

Esiteks, apellant on negatiivse müügihinna osas arvamusel, et Üldkohus mitte ainult ei eiranud hindamisruumi, mis on komisjonil turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori testi kohaldamisel, vaid rikkus selle testi tõlgendamisel ka õigusnormi. Üldkohus moonutas komisjoni otsust ja rikkus põhjendamiskohustust, kasutades turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori testi tõlgendust, mis on vastuolus ELTL artikliga 345.

Teiseks, seoses kapitalisüstiga heidab apellant Üldkohtule ette seda, et viimane moonutas komisjoni otsust, kui leidis, et komisjon ei võtnud samaaegsete kapitalisüstide investeerimistingimuste sarnasuse hindamisel arvesse kõiki asjakohaseid elemente.

Kolmandaks, mis puudutab sotsiaalabimeetmeid, siis Üldkohus mitte ainult ei moonutanud komisjoni otsust, vaid rikkus ka õigusnormi ja põhjenduskohustust seoses SNCM-i väidetava eelisega.

Neljandaks, eeltoodut arvestades on tulemusetu Üldkohtu põhjendused ümberkorraldamise lõppsumma kohta, milleks arvutati 15,81 miljonit eurot.

---

(1)  ELT 2009, L 225, lk 180.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/7

---

Prantsuse Vabariigi 26. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 11. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France SA versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-536/12 P)

2013/C 32/10

Kohtumenetluse keel:prantsuse

Pooled

Apellant: Prantsuse Vabariik (esindajad: G. de Bergues, D. Colas, N. Rouam ja J. Rossi)

Teised menetlusosalised: Corsica Ferries France SAS, Euroopa Komisjon, Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu neljanda koja 11. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France vs. komisjon, osas, milles see tühistab komisjoni 8. juuli 2008. aasta otsuse 2009/611/EÜ meetmete C-58/02 (ex N 118/02) kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) kasuks (1), artikli 1 teise ja kolmanda lõigu; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu neljanda koja 11. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-565/08: Corsica Ferries France vs. komisjon, osas, milles see tühistab komisjoni 8. juuli 2008. aasta otsuse 2009/611/EÜ meetmete C-58/02 (ex N 118/02) kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) kasuks (1), artikli 1 teise ja kolmanda lõigu;

| — | teha kohtuasjas lõplik otsus või saata asi tagasi Üldkohtule; |
| --- | --- |

—

teha kohtuasjas lõplik otsus või saata asi tagasi Üldkohtule;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab Üldkohtu otsuse suhtes neli tühistamisväidet.

Esiteks väidab apellant, et Üldkohus on rikkunud ELTL artikli 107 lõiget 1, leides et komisjon rikkus õigusnormi, asudes seisukohale, et laevandusettevõtja Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) müümine negatiivse hinnaga 158 miljonit eurot ei kujutanud endast riigiabi. Apellant heidab Üldkohtule ühelt poolt ette, et viimane leidis, et kui komisjon tegi aruka erainvestori testi raames kindlaks, kas arukas erainvestor oleks SNCM likvideerimisel samuti maksnud viimase töötajatele täiendavat koondamishüvitist, ei oleks ta tohtinud arvesse võtta riigi kui erasektoris globaalse haardega majandustegevuses osaleja maine kahjustamise ohtu. Teiselt poolt heidab apellant Üldkohtule ette, et viimane nõudis komisjonilt tõendite esitamist selle kohta, et täiendavate koondamishüvitiste maksmine on eraettevõtjate hulgas piisavalt juurdunud või lausa väljakujunenud praktika.

Teiseks väidab apellant, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi ehk kohaldanud vääralt ELTL artikli 107 lõiget 1, leides et komisjon ei võtnud arvesse kõiki olulisi asjaolusid analüüsides, kas riigi osalusega aktsionäri poolt SNCM-i tehtud kapitalisüst summas 8,75 miljonit eurot oli võrreldav erakapitalil põhinevate ülevõtjate kapitalisüstiga, ning samuti leides, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma erakapitalil põhinevatele ülevõtjatele SNCM erastamisel antud õigust kohaldada võõrandamise äramuutvat tingimust.

Kolmandaks väidab apellant, et Üldkohus rikkus Euroopa Kohtu põhikirja artiklit 36, tõlgendatuna koos nimetatud põhikirja artikli 53 esimese lõiguga, ning Üldkohtu kodukorra artiklit 81, kvalifitseerides riigiabiks sotsiaalabimeetmed summas 38,5 miljonit eurot, jättes kontrollimata võimaluse, et need meetmed läbivad aruka erainvestori testi, nagu muuseas väitis komisjon vaidlusaluses otsuses ja Prantsusmaa valitsus Üldkohtu kohtuistungil.

Viimaseks väidab apellant, et Üldkohus rikkus õigusnormi, leides et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kiites ümberkorraldamise lõppsumma EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c ja suuniste alusel heaks.

---

(1)  ELT 2009, L 225, lk 180.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/8

---

27. novembril 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Küprose Vabariik

(Kohtuasi C-545/12)

2013/C 32/11

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Hetsch, J. Hottiaux ja M. Konstantinidis)

Kostja: Küprose Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Küprose Vabariik ei ole võtnud vastu kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 403, lk 18) täitmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ja ei ole igal juhul komisjonile asjaomastest normidest teatanud, siis on Küprose Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad talle selle direktiivi artiklist 16; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Küprose Vabariik ei ole võtnud vastu kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 403, lk 18) täitmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ja ei ole igal juhul komisjonile asjaomastest normidest teatanud, siis on Küprose Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad talle selle direktiivi artiklist 16;

| — | määrata Küprose Vabariigile ELTL artikli 260 lõike 3 alusel karistusmakse 6 504,96 eurot päevas, mida tuleb maksta alates Euroopa Kohtu otsuse avaldamise päevast; |
| --- | --- |

—

määrata Küprose Vabariigile ELTL artikli 260 lõike 3 alusel karistusmakse 6 504,96 eurot päevas, mida tuleb maksta alates Euroopa Kohtu otsuse avaldamise päevast;

| — | mõista kohtukulud välja Küprose Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Küprose Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2006/126/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaselt võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad hiljemalt 19. jaanuaril 2011 selle direktiiviga kehtestatud uute sätete, mis on nimetatud lõikes loetletud, järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.

Küprose Vabariik ei ole direktiivi sätteid oma siseriiklikusse õiguskorda täies ulatuses üle võtnud. Eeskätt märgib komisjon, et hagi esitamise hetkel ei olnud Küprose Vabariik oma siseriiklikusse õiguskorda üle võtnud direktiivi artikli 1 lõiget 1, artiklit 3, artikli 7 lõiget 1, 3 ja 5, artiklit 10, artiklit 15, I lisa punkti 2, II lisa punkti 5.2 ning IV, V ja VI lisa.

Seetõttu on komisjon seisukohal, et Küprose Vabariik rikkus talle ELTL artikli 260 lõikest 3 tulenevaid kohustusi.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/9

---

J 3. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 27. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-160/10: J versus Euroopa Parlament

(Kohtuasi C-550/12 P)

2013/C 32/12

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: J (esindaja: advokaat A. Auer)

Teine menetlusosaline: Euroopa Parlament

Apellandi nõuded

Apellant palub

| — | tühistada täies ulatuses Euroopa Liidu Üldkohtu 27. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-160/10 järgmise sõnastusega otsuse resolutsioonis: „Tühistada täies ulatuses Euroopa Liidu Üldkohtu 27. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-160/10: J vs. Euroopa Parlament. Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.” |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses Euroopa Liidu Üldkohtu 27. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-160/10 järgmise sõnastusega otsuse resolutsioonis: „Tühistada täies ulatuses Euroopa Liidu Üldkohtu 27. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-160/10: J vs. Euroopa Parlament. Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.”

Juhul kui apellatsioonkaebus tunnistatakse põhjendatuks

| — | rahuldada täies ulatuses esimeses astmes esitatud nõue tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus, millega jäeti läbi vaatamata apellandi 19. novembril 2009 esitatud petitsioon nr 1673/2009; |
| --- | --- |

—

rahuldada täies ulatuses esimeses astmes esitatud nõue tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus, millega jäeti läbi vaatamata apellandi 19. novembril 2009 esitatud petitsioon nr 1673/2009;

| — | mõista esimese kohtuastme menetluse kulud välja Euroopa Parlamendilt; |
| --- | --- |

—

mõista esimese kohtuastme menetluse kulud välja Euroopa Parlamendilt;

| — | saata kohtuasi Üldkohtule tagasi uue lahendi tegemiseks. |
| --- | --- |

—

saata kohtuasi Üldkohtule tagasi uue lahendi tegemiseks.

Väited ja peamised argumendid

Apellandi väitel leidis Üldkohus vääralt, et petitsioonikomisjon ei rikkunud apellandi petitsiooni vastuvõetamatuks tunnistamisel põhjendamiskohustust. Apellant väitis oma petitsioonis selgelt, et Austria ametiasutused on rikkunud omandiõigust ning direktiivi 2004/48/EÜ (1). Petitsiooni vastuvõetamatuks tunnistamisel nimetatud õigusnormi rikkumisi konkreetselt ei käsitletud, mistõttu apellandil ei ole võimalik mõista põhjusi, miks Euroopa Parlament peab tema petitsiooni vastuvõetamatuks.

Lisaks tegi Üldkohus õiguslikult väära järelduse, et Austria ametiasutuste tegevus ei ole kuidagi seotud liidu õiguse rakendamisega. Austria ametiasutused konfiskeerisid apellandi autoriõigusega kaitstud dokumendid, ilma et apellant oleks saanud selle eest hüvitist. Sellega riivati apellandi (intellektuaal)omandiõigust, mis kuulub direktiivi 2004/48/EÜ kohaldamisalasse.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta; ELT L 157, lk 45; ELT eriväljaanne 17/02, lk 32.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/9

---

Kreeka Vabariigi 3. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 4. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-215/10: Kreeka Vabariik versus komisjon

(Kohtuasi C-552/12 P)

2013/C 32/13

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellant: Kreeka Vabariik (esindajad: I. Chalkias ja E. Leftheriotou)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Kreeka Vabariik palub Euroopa Liidu Kohtul, kooskõlas allpool detailsemalt esitatud väidetega, rahuldada kõnesolev apellatsioonkaebus, tühistada edasikaevatud Üldkohtu otsus tervikuna ning mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

Kreeka Vabariik palub Euroopa Liidu Kohtul, kooskõlas allpool detailsemalt esitatud väidetega, rahuldada kõnesolev apellatsioonkaebus, tühistada edasikaevatud Üldkohtu otsus tervikuna ning mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| — | Mis puudutab korrektsioone puuvilla sektoris ja eriti puuvilla tootmise abikava kooskõla ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (SIGC), siis toob Kreeka Vabariik välja järgmised tühistamise alused:






  — | Liidu õiguse rikkumine: määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklite 6, 7 ja 17 ning määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 10 lõike 1 ja lõike 2 punktide c ja e väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav põhjendus; proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine. |
| --- | --- | --- |

—

Mis puudutab korrektsioone puuvilla sektoris ja eriti puuvilla tootmise abikava kooskõla ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (SIGC), siis toob Kreeka Vabariik välja järgmised tühistamise alused:

—

Liidu õiguse rikkumine: määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklite 6, 7 ja 17 ning määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 10 lõike 1 ja lõike 2 punktide c ja e väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav põhjendus; proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine.

| — | Liidu õiguse rikkumine: määruse nr 1051/2001 artikli 17 sätete väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav ja vastuoluline põhjendus. |
| --- | --- |

—

Liidu õiguse rikkumine: määruse nr 1051/2001 artikli 17 sätete väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav ja vastuoluline põhjendus.

| — | Seoses keskkonnameetmetega esitati järgmised tühistamise alused:






  — | Liidu õiguse rikkumine: suuniste ja proportsionaalsuse põhimõtte väär tõlgendamine ja kohaldamine; puudulik põhjendus. |
| --- | --- | --- |

—

Seoses keskkonnameetmetega esitati järgmised tühistamise alused:

—

Liidu õiguse rikkumine: suuniste ja proportsionaalsuse põhimõtte väär tõlgendamine ja kohaldamine; puudulik põhjendus.

| — | Liidu õiguse rikkumine: määruse nr 1051/2001 artikli 7 lõike 4 ning määruste (EÜ) nr 1123/2009, nr 903/2005 ja nr 871/2006 artikli 1 väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav põhjendus. |
| --- | --- |

—

Liidu õiguse rikkumine: määruse nr 1051/2001 artikli 7 lõike 4 ning määruste (EÜ) nr 1123/2009, nr 903/2005 ja nr 871/2006 artikli 1 väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav põhjendus.

| — | Kaitseõiguste rikkumine; ebapiisav põhjendus. |
| --- | --- |

—

Kaitseõiguste rikkumine; ebapiisav põhjendus.

| — | Seoses korrektsioonidega maaelu arengu sektoris väidetakse järgmist:






  — | Määruse (EÜ) nr 1663/1995 artikli 8 lõigete 1 ja 2 väär tõlgendamine ja kohaldamine, koos ebapiisava ja/või vastuolulise põhjendusega. |
| --- | --- | --- |

—

Seoses korrektsioonidega maaelu arengu sektoris väidetakse järgmist:

—

Määruse (EÜ) nr 1663/1995 artikli 8 lõigete 1 ja 2 väär tõlgendamine ja kohaldamine, koos ebapiisava ja/või vastuolulise põhjendusega.

| — | Seoses korrektsioonidega enim puudust kannatavatele isikutele antava abi sektoris esitab Kreeka Vabariik järgmise tühistamise aluse:






  — | Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 3 lõike 2 väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav ja/või vastuoluline põhjendus; proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine; õiglast kohtulikku arutamist ja tõendamiskoormise õiglast jaotust puudutavate normide väär tõlgendamine ja kohaldamine; Üldkohtu menetluses esinesid rikkumised, mis kahjustavad Kreeka Vabariigi huve. |
| --- | --- | --- |

—

Seoses korrektsioonidega enim puudust kannatavatele isikutele antava abi sektoris esitab Kreeka Vabariik järgmise tühistamise aluse:

—

Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 3 lõike 2 väär tõlgendamine ja kohaldamine; ebapiisav ja/või vastuoluline põhjendus; proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine; õiglast kohtulikku arutamist ja tõendamiskoormise õiglast jaotust puudutavate normide väär tõlgendamine ja kohaldamine; Üldkohtu menetluses esinesid rikkumised, mis kahjustavad Kreeka Vabariigi huve.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/10

---

Euroopa Komisjoni 30. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-169/08: DEI versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-553/12 P)

2013/C 32/14

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Christoforou, A. Antoniadis ja advokaat A. Oikonomou)

Teised menetlusosalised: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou (DEI), Kreeka Vabariik, Energeiaki Thessalonikis AE, Elliniki Energeia kai Anaptyxi AE (HE & DSA)

Apellandi nõuded

| — | tühistada tervikuna Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-169/08; |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-169/08;

| — | teha asjas lõplik otsus, kuna kohtutoimikus leiduvad dokumendid seda võimaldavad; |
| --- | --- |

—

teha asjas lõplik otsus, kuna kohtutoimikus leiduvad dokumendid seda võimaldavad;

| — | jätta DEI kohtukulud tema enese kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kulud mõlemas kohtuastmes. |
| --- | --- |

—

jätta DEI kohtukulud tema enese kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kulud mõlemas kohtuastmes.

Väited ja peamised argumendid

| — | Komisjoni esimese väite kohaselt on Üldkohus kohtuotsusega, mille peale on esitatud apellatsioonkaebus, teinud õigusliku vea EÜ artikli 86 lõike 1 tõlgendamisel ja kohaldamisel koostoimes EÜ artikliga 82, nagu Euroopa Liidu Kohus neid on tõlgendanud. Lisaks on Üldkohus neid kahte artiklit kohtuasja asjaoludele vääralt kohaldanud, mis ühtlasi viis tõendite väära hindamise ja tõlgendamise ning komisjoni vaidlustatud otsuse aluste väära tõlgendamiseni. Ka on Üldkohtu hinnangud rajatud ebatäpsetele, lünklikele ja ebapiisavatele põhjendustele, muudavad ja tõlgendavad tõendeid vääralt ning moonutavad komisjoni vaidlustatud otsuse aluseid, kuna komisjon oli vaidlustatud otsusega tuvastanud, et riiklikud meetmed, mida rakendas Kreeka Vabariik, mõjutasid turustruktuuri ja tekitasid pruunsöe turul ebavõrdsed võimalused, mis võimaldas riigi osalusega äriühingul DEI laiendada oma valitsevat seisundit esmaselt pruunsöe turult ka teisesele elektrienergia hulgimüügiturule Kreekas, takistades seega uute konkurentide turulepääsu. |
| --- | --- |

—

Komisjoni esimese väite kohaselt on Üldkohus kohtuotsusega, mille peale on esitatud apellatsioonkaebus, teinud õigusliku vea EÜ artikli 86 lõike 1 tõlgendamisel ja kohaldamisel koostoimes EÜ artikliga 82, nagu Euroopa Liidu Kohus neid on tõlgendanud. Lisaks on Üldkohus neid kahte artiklit kohtuasja asjaoludele vääralt kohaldanud, mis ühtlasi viis tõendite väära hindamise ja tõlgendamise ning komisjoni vaidlustatud otsuse aluste väära tõlgendamiseni. Ka on Üldkohtu hinnangud rajatud ebatäpsetele, lünklikele ja ebapiisavatele põhjendustele, muudavad ja tõlgendavad tõendeid vääralt ning moonutavad komisjoni vaidlustatud otsuse aluseid, kuna komisjon oli vaidlustatud otsusega tuvastanud, et riiklikud meetmed, mida rakendas Kreeka Vabariik, mõjutasid turustruktuuri ja tekitasid pruunsöe turul ebavõrdsed võimalused, mis võimaldas riigi osalusega äriühingul DEI laiendada oma valitsevat seisundit esmaselt pruunsöe turult ka teisesele elektrienergia hulgimüügiturule Kreekas, takistades seega uute konkurentide turulepääsu.

| — | Komisjoni sõnul on vaidlustatud kohtuotsus väär ka seetõttu, et jätab täielikult arvestamata asjaolu, et komisjon oli vaidlustatud otsusega tuvastanud, et DEI eelisõigusega juurdepääs pruunsöele, mida vaidlusaluste riiklike meetmetega säilitati ka pärast elektrituru liberaliseerimist Kreekas ja pärast elektrienergia hulgimüügituru loomist 2005. aasta maikuus, mõjutas turustruktuuri tingituna ebavõrdsetest võimalustest, mistõttu tekkis olukord, kus DEI ainuüksi tänu sellele, et tal oli sisuliselt monopoolne pruunsöe kaevandamise õigus, suutis laiendada oma valitsevat seisundit esmaselt turult teisesele turule. Nii tekkinud olud ajendasid DEI-d kuritarvituslikule tegevusele teisesel turul, millega piirati uute konkurentide turulepääsu või välistati see (vt eelkõige Euroopa Kohtu otsused kohtuasjades Raso, GB-Inno-BM, Connect Austria, Dusseldorp, CBEM ja MOTOE). DEI valitseva seisundi laiendamine esmaselt turult teisesele ja selle säilitamine ning vaieldamatu konkurentsieelis, mille DEI sai elektritootmises pruunsöe madala hinna tõttu, võimaldas tal varustada Kreeka ühendatud võrku elektriga madalama hinna eest, suuremates kogustes ja pikema aja jooksul, mis kujutab endast kuritarvituslikku käitumist (kuigi Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole sellise käitumise tõendamine nõutav, arvestades käesoleva kohtuasja spetsiifilisi asjaolusid). |
| --- | --- |

—

Komisjoni sõnul on vaidlustatud kohtuotsus väär ka seetõttu, et jätab täielikult arvestamata asjaolu, et komisjon oli vaidlustatud otsusega tuvastanud, et DEI eelisõigusega juurdepääs pruunsöele, mida vaidlusaluste riiklike meetmetega säilitati ka pärast elektrituru liberaliseerimist Kreekas ja pärast elektrienergia hulgimüügituru loomist 2005. aasta maikuus, mõjutas turustruktuuri tingituna ebavõrdsetest võimalustest, mistõttu tekkis olukord, kus DEI ainuüksi tänu sellele, et tal oli sisuliselt monopoolne pruunsöe kaevandamise õigus, suutis laiendada oma valitsevat seisundit esmaselt turult teisesele turule. Nii tekkinud olud ajendasid DEI-d kuritarvituslikule tegevusele teisesel turul, millega piirati uute konkurentide turulepääsu või välistati see (vt eelkõige Euroopa Kohtu otsused kohtuasjades Raso, GB-Inno-BM, Connect Austria, Dusseldorp, CBEM ja MOTOE). DEI valitseva seisundi laiendamine esmaselt turult teisesele ja selle säilitamine ning vaieldamatu konkurentsieelis, mille DEI sai elektritootmises pruunsöe madala hinna tõttu, võimaldas tal varustada Kreeka ühendatud võrku elektriga madalama hinna eest, suuremates kogustes ja pikema aja jooksul, mis kujutab endast kuritarvituslikku käitumist (kuigi Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole sellise käitumise tõendamine nõutav, arvestades käesoleva kohtuasja spetsiifilisi asjaolusid).

| — | Pealegi oli komisjon vaidlustatud otsuses tuvastanud, et DEI konkurendid vajasid mitmeid erinevaid allikaid, muu hulgas piisavas koguses pruunsütt, et pääseda elektriturule, seal püsima jääda ja tegelikult konkurentsis osaleda. Eelnimetatut oleks pidanud tunnistama nii Kreeka Vabariik, kes ei andnud DEI võimalikele konkurentidele käitatavate pruunsöemaardlate kaevandamislubasid, kui ka DEI ise, kes teostas sisuliselt monopoolseid õigusi, kasutades ära oma valitsevat seisundit esmasel pruunsöeturul, et laiendada oma valitsevat seisundit teisesele elektrienergia hulgimüügiturule ja seda säilitada, mis takistas või välistas uute võimalike konkurentide pääsu teisesele turule. |
| --- | --- |

—

Pealegi oli komisjon vaidlustatud otsuses tuvastanud, et DEI konkurendid vajasid mitmeid erinevaid allikaid, muu hulgas piisavas koguses pruunsütt, et pääseda elektriturule, seal püsima jääda ja tegelikult konkurentsis osaleda. Eelnimetatut oleks pidanud tunnistama nii Kreeka Vabariik, kes ei andnud DEI võimalikele konkurentidele käitatavate pruunsöemaardlate kaevandamislubasid, kui ka DEI ise, kes teostas sisuliselt monopoolseid õigusi, kasutades ära oma valitsevat seisundit esmasel pruunsöeturul, et laiendada oma valitsevat seisundit teisesele elektrienergia hulgimüügiturule ja seda säilitada, mis takistas või välistas uute võimalike konkurentide pääsu teisesele turule.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/11

---

Euroopa Komisjoni 30. novembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-421/09: DEI versus komisjon

(Kohtuasi C-554/12 P)

2013/C 32/15

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: Th. Christoforou, A. Antoniadis ja advokaat A. Oikonomou)

Teised menetlusosalised: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI), Kreeka Vabariik

Apellandi nõuded

| — | tühistada täies ulatuses Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-421/09; |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-421/09;

| — | teha asjas lõplik otsus, kui menetlusstaadium seda lubab; |
| --- | --- |

—

teha asjas lõplik otsus, kui menetlusstaadium seda lubab;

| — | jätta mõlemas astmes DEI kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta mõlemas astmes DEI kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Üldkohus tühistas kohtuasjas T-421/09 4. augusti 2009. aasta otsuse, milles komisjon leidis, et Kreeka Vabariigi pakutud parandusmeetmed olid rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks ning varasema 5. märtsi 2008. aasta otsuse („4. augusti 2009. aasta otsus” või „vaidlustatud otsus”) täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed. Üldkohus leidis, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada üksnes asjaolu tõttu, et komisjoni varasem 5. märtsi 2008. aasta otsus, millel vaidlustatud otsus eranditult tugineb, on vahepeal tühistatud kohtuasjas T-169/08, milles Üldkohus tegi samuti otsuse 20. septembril 2012. |
| --- | --- |

1.

Üldkohus tühistas kohtuasjas T-421/09 4. augusti 2009. aasta otsuse, milles komisjon leidis, et Kreeka Vabariigi pakutud parandusmeetmed olid rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks ning varasema 5. märtsi 2008. aasta otsuse („4. augusti 2009. aasta otsus” või „vaidlustatud otsus”) täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed. Üldkohus leidis, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada üksnes asjaolu tõttu, et komisjoni varasem 5. märtsi 2008. aasta otsus, millel vaidlustatud otsus eranditult tugineb, on vahepeal tühistatud kohtuasjas T-169/08, milles Üldkohus tegi samuti otsuse 20. septembril 2012.

| 2. | Kuna komisjon leiab, et Üldkohtu otsus kohtuasjas T-169/08 tugineb mitmel õigusnormi rikkumisel, tõendite ning komisjoni 5. märtsi 2008. aasta otsuse puudulikul ja ebapiisaval põhjendamisel, esitas ta selle otsuse peale apellatsioonkaebuse. Seega juhul, kui kohtuasjas T-169/08 tehtud otsuse peale esitatud apellatsioonkaebus rahuldatakse, kaob sellega ka kohtuasjas T-421/09 tehtud otsuse, mis käesoleval juhul edasi kaevatakse, igasugune õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.

Kuna komisjon leiab, et Üldkohtu otsus kohtuasjas T-169/08 tugineb mitmel õigusnormi rikkumisel, tõendite ning komisjoni 5. märtsi 2008. aasta otsuse puudulikul ja ebapiisaval põhjendamisel, esitas ta selle otsuse peale apellatsioonkaebuse. Seega juhul, kui kohtuasjas T-169/08 tehtud otsuse peale esitatud apellatsioonkaebus rahuldatakse, kaob sellega ka kohtuasjas T-421/09 tehtud otsuse, mis käesoleval juhul edasi kaevatakse, igasugune õiguslik alus.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Tivoli (Itaalia) 3. detsembril 2012 — Claudio Loreti jt versus Comune di Zagarolo

(Kohtuasi C-555/12)

2013/C 32/16

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Tivoli

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Claudio Loreti, Vallerotonda Maria, Vallerotonda Attilio ja Chellini Virginia

Vastustaja: Comune di Zagarolo

Eelotsuse küsimused

Euroopa Kohtule oleks vaja esitada eelotsuse tegemiseks tõlgendamisküsimused, et ta annaks oma seisukoha,

| 1. | kas Itaalia Vabariigis kehtiva halduskohtumenetluse seadustiku artikkel 7, mis Itaalia põhiseaduse artikli 103 rakendamiseks sätestab, et
  „Halduskohtu pädevusse kuuluvad vaidlused põhjendatud huvide ja –seadusega konkreetselt ette nähtud valdkondades — subjektiivsete õiguste küsimustes, kui on tegemist haldusvõimu teostamise või teostamata jätmisega, mis puudutab meetmeid, akte, kokkuleppeid või toiminguid, mis on kasvõi kaudselt seotud haldusvõimu teostamisega avaliku võimu asutuste poolt. Vaidlustada ei saa akte või meetmeid, mille võtab vastu valitsus poliitilise võimu teostamisel”,
  on kooskõlas [Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni] artikliga 6 ning [Euroopa Liidu põhiõiguste harta] artikliga 47 ja artikli 52 lõikega 3, nagu need toimivad pärast [EL lepingu] artikli 6 muutmist:






  a) | selles osas, millega antakse erinevatele kohtutele õigus otsustada abstraktselt eristatavate subjektiivsete õiguslike olukordade üle (põhjendatud huvi ja subjektiivne õigus), mida on konkreetselt raske või võimatu kindlaks määrata ja mille konkreetne normatiivne sisu jääb täpsustamata; |
| --- | --- | --- |

1.

kas Itaalia Vabariigis kehtiva halduskohtumenetluse seadustiku artikkel 7, mis Itaalia põhiseaduse artikli 103 rakendamiseks sätestab, et

„Halduskohtu pädevusse kuuluvad vaidlused põhjendatud huvide ja –seadusega konkreetselt ette nähtud valdkondades — subjektiivsete õiguste küsimustes, kui on tegemist haldusvõimu teostamise või teostamata jätmisega, mis puudutab meetmeid, akte, kokkuleppeid või toiminguid, mis on kasvõi kaudselt seotud haldusvõimu teostamisega avaliku võimu asutuste poolt. Vaidlustada ei saa akte või meetmeid, mille võtab vastu valitsus poliitilise võimu teostamisel”,

on kooskõlas [Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni] artikliga 6 ning [Euroopa Liidu põhiõiguste harta] artikliga 47 ja artikli 52 lõikega 3, nagu need toimivad pärast [EL lepingu] artikli 6 muutmist:

a)

selles osas, millega antakse erinevatele kohtutele õigus otsustada abstraktselt eristatavate subjektiivsete õiguslike olukordade üle (põhjendatud huvi ja subjektiivne õigus), mida on konkreetselt raske või võimatu kindlaks määrata ja mille konkreetne normatiivne sisu jääb täpsustamata;

| b) | selles osas, millega nähakse ette kohtualluvus selliste asjade lahendamiseks kriteeriumide alusel (erinevate subjektiivsete õiguslike olukordade kindlakstegemine), mis ei vasta enam tegelikkusele pärast seda, kui anti võimalus nõuda hüvitist põhjendatud huvi alusel (see on nüüd ette nähtud alates 2000. aastast, et viia siseriiklikud õigusnormid kooskõlla ühenduse õiguse põhimõtetega), ja millega kaasnevad olulised erinevused ka kohtumenetluse korraldamise üksikasjades; |
| --- | --- |

b)

selles osas, millega nähakse ette kohtualluvus selliste asjade lahendamiseks kriteeriumide alusel (erinevate subjektiivsete õiguslike olukordade kindlakstegemine), mis ei vasta enam tegelikkusele pärast seda, kui anti võimalus nõuda hüvitist põhjendatud huvi alusel (see on nüüd ette nähtud alates 2000. aastast, et viia siseriiklikud õigusnormid kooskõlla ühenduse õiguse põhimõtetega), ja millega kaasnevad olulised erinevused ka kohtumenetluse korraldamise üksikasjades;

ja üldiselt,

| 2. | kas Itaalia põhiseaduse artikkel 103 on kooskõlas selles osas, millega nähakse ette ja kaitstakse erineval viisil subjektiivseid õiguslikke olukordi (niinimetatud põhjendatud huvid), millel puudub vaste ühenduse õiguses, ning antakse kohtualluvus eri liiki kohtutele, mille pädevust aeg-ajalt muudetakse? |
| --- | --- |

2.

kas Itaalia põhiseaduse artikkel 103 on kooskõlas selles osas, millega nähakse ette ja kaitstakse erineval viisil subjektiivseid õiguslikke olukordi (niinimetatud põhjendatud huvid), millel puudub vaste ühenduse õiguses, ning antakse kohtualluvus eri liiki kohtutele, mille pädevust aeg-ajalt muudetakse?

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/12

---

Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) 4. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 21. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-278/10: Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-558/12 P)

2013/C 32/17

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Pohlmann)

Teised menetlusosalised: Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG, Lidl Stiftung & Co. KG

Apellandi nõuded

Apellant palub

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | mõista hageja kasuks välja nii esimese kohtuastme menetluse kui apellatsioonimenetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kasuks välja nii esimese kohtuastme menetluse kui apellatsioonimenetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu 21. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-278/10, mille raames tühistati ühtlustamisameti esimese apellatsioonikoja 24. märtsi 2010. aasta otsus (asi R 770/2009-1).

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuse põhjendamiseks kolm väidet:

| | Esiteks leiab ta, et rikutud on määruse nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b, kuna Üldkohus tühistas esimese apellatsioonikoja otsuse põhjusel, et viimane ei kontrollinud suurenenud eristusvõimet, kuigi Üldkohtu enda järelduste kohaselt on vastandatud kaubamärgid täielikult erinevad, nii et juba sellel alusel on segiajamise tõenäosuse oht välistatud. |
| --- | --- |

Esiteks leiab ta, et rikutud on määruse nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b, kuna Üldkohus tühistas esimese apellatsioonikoja otsuse põhjusel, et viimane ei kontrollinud suurenenud eristusvõimet, kuigi Üldkohtu enda järelduste kohaselt on vastandatud kaubamärgid täielikult erinevad, nii et juba sellel alusel on segiajamise tõenäosuse oht välistatud.

| | Teiseks väidab apellant, et rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 76 lõiget 1 koostoimes artikli 64 lõikega 1, kuna nende sätete kohaselt on eeldatav, et Wesergold Getränkeindustrie pidi tuginema vastulause põhjenduseks toodud kaubamärkide suurenenud eristusvõimele, mis siiski ilmselt nii ei olnud. Wesergold Getränkeindustrie loobus kasutamise tõttu suurenenud eristusvõime argumendist juba vastulausemenetluses, hiljemalt siiski apellatsioonikoja menetluse käigus. Üldkohtu vastuoluline kinnitus, et Wesergold Getränkeindustrie tugines kasutamise tõttu suurenenud eristusvõimele veel apellatsioonikoja menetluses, kujutab endast asjaolude ilmset moonutamist, mille puhul ei ole vajalik uuesti tõendeid koguda. |
| --- | --- |

Teiseks väidab apellant, et rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 76 lõiget 1 koostoimes artikli 64 lõikega 1, kuna nende sätete kohaselt on eeldatav, et Wesergold Getränkeindustrie pidi tuginema vastulause põhjenduseks toodud kaubamärkide suurenenud eristusvõimele, mis siiski ilmselt nii ei olnud. Wesergold Getränkeindustrie loobus kasutamise tõttu suurenenud eristusvõime argumendist juba vastulausemenetluses, hiljemalt siiski apellatsioonikoja menetluse käigus. Üldkohtu vastuoluline kinnitus, et Wesergold Getränkeindustrie tugines kasutamise tõttu suurenenud eristusvõimele veel apellatsioonikoja menetluses, kujutab endast asjaolude ilmset moonutamist, mille puhul ei ole vajalik uuesti tõendeid koguda.

| | Kolmandaks on kohtuotsus vastuolus väljakujunenud kohtupraktikaga, mille kohaselt ei too viga kaasa otsuse tühistamist, kui see viga ilmselgelt ei mõjutanud otsuse sisu. Eristusvõime küsimus on aga asjaomase otsuse sisu seisukohast asjakohatu mitte ainult tähiste erinevuse tõttu, mille Üldkohus sõnaselgelt tuvastas, vaid ka seetõttu, et juba esmapilgul oli selge, et Wesergold Getränkeindustrie poolt vastulausemenetluses esitatud dokumendid ei tõendanud kasutamise käigus omandatud eristusvõime esinemist. Üldkohus oleks pidanud lühidalt kontrollima 10. märtsil 2008 esitatud ilmselt ebapiisavate tõendite asjakohasust, selleks et vältida menetluse põhjuseta aeglustumist ning menetluskulude suurenemist. |
| --- | --- |

Kolmandaks on kohtuotsus vastuolus väljakujunenud kohtupraktikaga, mille kohaselt ei too viga kaasa otsuse tühistamist, kui see viga ilmselgelt ei mõjutanud otsuse sisu. Eristusvõime küsimus on aga asjaomase otsuse sisu seisukohast asjakohatu mitte ainult tähiste erinevuse tõttu, mille Üldkohus sõnaselgelt tuvastas, vaid ka seetõttu, et juba esmapilgul oli selge, et Wesergold Getränkeindustrie poolt vastulausemenetluses esitatud dokumendid ei tõendanud kasutamise käigus omandatud eristusvõime esinemist. Üldkohus oleks pidanud lühidalt kontrollima 10. märtsil 2008 esitatud ilmselt ebapiisavate tõendite asjakohasust, selleks et vältida menetluse põhjuseta aeglustumist ning menetluskulude suurenemist.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/13

---

Prantsuse Vabariigi 5. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 20. septembri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-154/10: Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi C-559/12 P)

2013/C 32/18

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Prantsuse Vabariik (esindajad: G. de Bergues, J. Gstalter, D. Colas)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada tervikuna Euroopa Liidu Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-154/10: Prantsusmaa vs. komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna Euroopa Liidu Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-154/10: Prantsusmaa vs. komisjon;

| — | teha kohtuasjas lõplik otsus, tühistades komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta otsus 2010/605/EL riigiabi C-56/07 (ex E 15/05) kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale La Poste (1) või saata asi tagasi Üldkohtusse; |
| --- | --- |

—

teha kohtuasjas lõplik otsus, tühistades komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta otsus 2010/605/EL riigiabi C-56/07 (ex E 15/05) kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale La Poste (1) või saata asi tagasi Üldkohtusse;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Oma nõuete põhjendusena esitab Prantsuse valitsus neli väidet.

Esimeses väites leiab Prantsuse valitsus esiteks, et vaidlustatud otsuses on Üldkohus ilmselt valesti aru saanud selle valitsuse esitatud väidete sisust, kui ta leidis, et kõik kõne all olevad väited on sisuliselt seotud soodustuse olemasolu kindlakstegemisega, mitte selle kindakstegemisega, kas tegemist on riigi vahendite ülekandega. Teiseks rikkus Üldkohus selle tagajärjel Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkti c ja artikli 48 lõiget 2, kui ta tunnistas vastuvõetamatuks Prantsuse valitsuse väite, mis käsitles riigi vahendite ülekande tingimuse rikkumist.

Teises väites leiab Prantsuse valitsus, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et komisjon on õiguslikult piisavalt tõendanud riigi poolt La Poste’ile antud tagatise olemasolu. Teise võimalusena väidab see valitsus, et Üldkohus moonutas talle esitatud tõendeid, kui ta leidis, et komisjoni esitatud tõendid tõendavad riigi antud tagatise olemasolu.

Kolmandas väites leiab Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas Prantsuse õigusnorme, rikkus põhjendamiskohustust ja teise võimalusena tegi vea asjaolude õiguslikul hindamisel, kui ta lükkas tagasi selle valitsuse esitatud teise väite, mille kohaselt tehti seoses riigi poolt La Poste’ile antud piiramatu tagatise olemasoluga fakti- ja õiguslikke vigu. See väide koosneb neljast osast.

Esiteks väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas Prantsuse õigusnorme, kui ta leidis, et komisjon jõudis õigele järeldusele, et Prantsuse õigus ei välista riigi õigust anda kaudne tagatis avalik-õiguslikele tööstus- ja äriettevõtetele ja -ühingutele (établissements publics à caractère industriel et commercial, edaspidi „EPIC”).

Teiseks väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas Prantsuse õigusnorme, kui ta nõustus komisjoni nõuetega seoses 16. juuli 1980. aasta seaduse nr 80-539, mis käsitleb haldusküsimustes välja kuulutatud trahve ja avalik-õiguslike juriidiliste isikute tehtud otsuste elluviimist, kohaldamise tagajärgedega.

Kolmandaks väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas Prantsuse õigusnorme ja rikkus oma põhjendamiskohustust, kui ta lükkas tagasi nimetatud valitsuse väite selle osa, mille kohaselt tegi komisjon vea, kui ta samastas riigi vastutuse tingimused tagatismehhanismiga.

Neljandaks väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas Prantsuse õigusnorme, kui ta lükkas tagasi nimetatud valitsuse väite selle osa, mille kohaselt tegi komisjon vea seoses avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutuse kohustuste ülekandmise tagajärgedega.

Neljanda ja viimase väitega leiab Prantsuse valitsus, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et komisjon tõendas õiguslikult piisavalt riigi poolt La Poste’ile antud tagatisest tuleneva soodustuse olemasolu. Teise võimalusena väidab Prantsuse valitsus, et Prantsuse valitsus moonutas selle valitsuse poolt talle esitatud tõendeid, kui ta leidis, et nimetatud valitsuse esitatud tõendid ei sea kahtluse alla komisjoni väidet soodustuse olemasolu kohta.

---

(1)  ELT L 274, lk 1.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/14

---

Ivan Jurašinovići 10. detsembril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda laiendatud koosseisus) 3. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-465/09: Jurašinović versus nõukogu

(Kohtuasi C-576/12 P)

2013/C 32/19

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Ivan Jurašinović (esindaja: advokaat N. Amara-Lebret)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Nõukogu

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud otsus, saata kohtuasi uueks arutamiseks tagasi Üldkohtule, või vastasel juhul |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus, saata kohtuasi uueks arutamiseks tagasi Üldkohtule, või vastasel juhul

| — | tühistada 22. septembri 2009. aasta otsus, millega võimaldati apellandil ainult osaliselt tutvuda järgmiste dokumentidega: 1. – 31. augustini 1995 Horvaatia Knini piirkonnas viibinud Euroopa Liidu vaatlejate aruanded; |
| --- | --- |

—

tühistada 22. septembri 2009. aasta otsus, millega võimaldati apellandil ainult osaliselt tutvuda järgmiste dokumentidega: 1. – 31. augustini 1995 Horvaatia Knini piirkonnas viibinud Euroopa Liidu vaatlejate aruanded;

| — | kohustada Euroopa Liidu nõukogu võimaldama elektroonilisel kujul juurdepääsu kõigile taotletud dokumentidele; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Liidu nõukogu võimaldama elektroonilisel kujul juurdepääsu kõigile taotletud dokumentidele;

| — | mõista Euroopa Liidu nõukogult apellandile välja summa 8 000 eurot (neto) menetlushüvitist, millele lisandub intress EKP intressimääraga kaebuse registreerimise päeval. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu nõukogult apellandile välja summa 8 000 eurot (neto) menetlushüvitist, millele lisandub intress EKP intressimääraga kaebuse registreerimise päeval.

Väited ja peamised argumendid

Oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet.

Esiteks leiab apellant, et Üldkohus rikkus õiglase kohtumenetluse õiguse üldpõhimõtet, kuna ta ei saanud nõuetekohaselt taotlust lahendada ilma nende dokumentide eelneva uurimiseta, millega tutvumist taotleti.

Teiseks tugineb apellant parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse nr 1049/2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1), artikli 4 lõike 1 punkti a ja artikli 9 lõike 1 rikkumisele, kuna artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et keelduda võib juurdepääsust dokumendile, mille avaldamine kahjustaks avalikke huve seoses rahvusvaheliste suhetega, kuid niisugust keeldumist ei saa põhjendada dokumentide tundliku sisuga, sest kui neid ei ole klassifitseeritud, ei laiene neile artikli 9 lõike 1 kaitse.

Kolmandaks heidab apellant Üldkohtule ette õigusnormi rikkumist seoses asjaoluga, et dokumendid olid juba varem avalikustatud. Kuna nõukogu ja endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu vaheline suhtlus saab toimuda ainult määruse nr 1049/2001 alusel, nõuab asjaolu, et varem on dokumendid Euroopa kodakondsusega kostjale avalikustatud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelises kriminaalkohtus menetletud kriminaalasjas, et taotlus rahuldataks.

---

(1)  ELT L 145, lk 43.

---

Üldkohus

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/15

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Evropaïki Dynamiki versus EFSA

(Kohtuasi T-457/07) (1)

(Riigihanked - Hankemenetlus - IT-nõustamisteenuse osutamine - Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine ja otsus sõlmida leping teise pakkujaga - Vastuvõetavus - Põhjendamiskohustus - Valikukriteeriumid - Lepingu sõlmimise kriteeriumid - Hankedokumentides sisalduvate lepingu sõlmimise kriteeriumide järgimine - Ilmne hindamisviga)

2013/C 32/20

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Ateena, Kreeka) (esindaja: advokaat N. Korogiannakis)

Kostja: Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) (esindajad: A. Cuvillier, hiljem S. Gabbi ja D. Detken, ja lõpuks M. Detken, keda abistasid advokaadid J. Stuyck ja A. M. Vandromme)

Ese

Nõue tühistada hankemenetluses EFSA/IT/2007/14 IT-nõustamisteenuse osutamiseks (ELT 2007/S 97-118626) EFSA 1. oktoobri 2007. aasta otsus lükata hageja pakkumus tagasi ja sõlmida hankeleping teise pakkujaga.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada IT-nõustamisteenuse osutamiseks korraldatud hankemenetluses EFSA/IT/2007/14 Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tehtud otsus lükata Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE pakkumus tagasi ja sõlmida hankeleping teise pakkujaga. |
| --- | --- |

1.

Tühistada IT-nõustamisteenuse osutamiseks korraldatud hankemenetluses EFSA/IT/2007/14 Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tehtud otsus lükata Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE pakkumus tagasi ja sõlmida hankeleping teise pakkujaga.

| 2. | Mõista kohtukulud välja EFSA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja EFSA-lt.

---

(1)  ELT C 51, 23.2.2008

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/15

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Electrabel versus komisjon

(Kohtuasi T-332/09) (1)

(Konkurents - Koondumised - Otsus, millega määratakse trahv koondumise eest - Kohustus peatada koondumine - Põhjendamiskohustus - Hindamisviga - Aegumine - Trahvisumma)

2013/C 32/21

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Electrabel (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid M. Pittie ja P. Honoré)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouquet ja V. Di Bucci)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 10. juuni 2009. aasta otsus K(2009) 4416 lõplik määrata trahv nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artikli 7 lõiget 1 rikkuva enneaegse ühinemise eest (juhtum COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie nationale du Rhône) ning teise võimalusena nõue tühistada hagejale selle otsusega määratud trahv või vähendada selle suurust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Electrabelilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Electrabelilt.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/15

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Novácke chemické závody versus komisjon

(Kohtuasi T-352/09) (1)

(Konkurents - Kartellid - Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine - Trahvid - Põhjendamiskohustus - Proportsionaalsus - Võrdne kohtlemine - 2006. aasta suunised trahvide arvutamise kohta - Maksevõime)

2013/C 32/22

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Novácke chemické závody a.s. (Nováky, Slovakkia) (esindajad: A. Černejová, hiljem advokaadid M. Bol’oš ja L. Bányaiová)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre, N. von Lingen ja A. Tokár)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Slovaki Vabariik (esindaja: B. Ricziová)

Ese

Nõue hagejat puudutavas osas tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus K(2009) 5791 (lõplik) [EÜ] artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/F/39.396 — kaltsiumkarbiid ja magneesiumipõhised reaktiivid terase- ja gaasitööstusele) ning teise võimalusena tühistada hagejale selle otsusega määratud trahv või vähendada seda.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Novácke chemické závody a.s-ilt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Novácke chemické závody a.s-ilt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud.

| 3. | Jätta Slovaki Vabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Slovaki Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/16

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — 1. garantovaná versus komisjon

(Kohtuasi T-392/09) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Terase– ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine - Rikkumise süükspanemine - Trahvid - Käibest 10 % moodustav ülempiir - Asjakohane käive - Kaitseõigused - Põhjendamiskohustus - Proportsionaalsus - 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Maksevõime)

2013/C 32/23

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: 1. garantovaná a.s. (Bratislava, Slovakkia) (esindajad: solicitor M. Powell, barrister A. Sutton ja barrister G. Forwood, hiljem M. Powell, advokaadid G. Forwood, M. Staroň ja P. Hodál)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Bourke, N. von Lingen ja A. Tokár)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus K(2009) 5791 (lõplik) [EÜ] asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (juhtum COMP/39.396 — kaltsiumkarbiid ja magneesiumipõhised reaktiivid terase– ja gaasitööstusele), hagejat puudutavas osas ning teise võimalusena vähendada vähendada hagejale nimetatud otsusega määratud trahvisummat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja 1. garantovaná a.s.’lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja 1. garantovaná a.s.’lt.

---

(1)  ELT C 297, 5.12.2009

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/16

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Ecka Granulate ja non ferrum Metallpulver versus komisjon

(Kohtuasi T-400/09) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP riikide, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik, terase- ja gaasitööstusele - Otsus, millega on tuvastatud EÜ artikli 81 rikkumine - Hindade kehtestamine ja turu jagamine - Trahvid - Süütegude ja karistuste seaduslikkuse põhimõte - 2006. aasta trahvisummade arvutamise suunised - Kergendavad asjaolud - Koostöö haldusmenetluses - Proportsionaalsus - Maksevõime)

2013/C 32/24

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Ecka Granulate GmbH & Co. KG (Fürth, Saksamaa); ja non ferrum Metallpulver GmbH & Co. KG (St. Georgen bei Salzburg, Austria) (esindajad: H. Janssen ja M. Franz, hiljem advokaadid H. Janssen ja P. Homann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Antoniadis, K. Mojzesowicz ja N. von Lingen)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Simm ja G. Kimberley)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus K(2009) 5791 lõplik EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (juhtum COMP/39.396 — kaltsiumkarbiid ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele), kuna see puudutab hagejaid, ning teise võimalusena, vähendada hagejatele nimetatud otsusega määratud trahvisummat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud Ecka Granulate GmbH & Co. KG ja non ferrum Metallpulver GmbH & Co. KG kanda, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud Ecka Granulate GmbH & Co. KG ja non ferrum Metallpulver GmbH & Co. KG kanda, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 297, 5.12.2009

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/17

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta otsus — Almamet versus komisjon

(Kohtuasi T-410/09) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP riikide, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik, terase- ja gaasitööstusele - Otsus, millega on tuvastatud EÜ artikli 81 rikkumine - Hindade kehtestamine ja turu jagamine - Kaitseõigused - Komisjoni kontrollivolitused - Üks ja vältav rikkumine - Trahvid - Koostöö haldusmenetluses - Proportsionaalsus - 2006. aasta trahvisummade arvutamise suunised)

2013/C 32/25

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metall (Ainring, Saksamaa) (esindajad: advokaadid S. Hautbourg ja C. Renner)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: N. Khan, V. Bottka ja N. von Lingen)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus K(2009) 5791 lõplik EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (juhtum COMP/39.396 — kaltsiumkarbiid ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele), kuna see puudutab hagejat, ning teise võimalusena, vähendada hagejale nimetatud otsusega määratud trahvisummat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metalli kanda, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metalli kanda, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 312, 19.12.2009

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/17

---

Üldkohtu 4. detsembri 2012. aasta määrus — Lenz versus komisjon

(Kohtuasi T-78/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Sotsiaalkindlustus - Heilpraktiker’i osutatud raviteenustega seotud kulude hüvitamine - Põhjendamiskohustus - Faktiliste asjaolude moonutamine)

2013/C 32/26

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Erika Lenz (Osnabrück, Saksamaa) (esindajad: advokaadid V. Lenz ja J. Römer)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja B. Eggers)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 14. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas F-80/09: Lenz vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), selle otsuse tühistamise nõudes.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta Erika Lenzi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni poolt selles kohtuastmes kantud kulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Erika Lenzi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni poolt selles kohtuastmes kantud kulud.

---

(1)  ELT C 103, 2.4.2011.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/17

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Evonik Industries versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bornemann (EVONIK)

(Kohtuasi T-390/11) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulause - Vastulause tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2013/C 32/27

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Evonik Industries ag (Essen, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Albrecht)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: A. Pohlmann ja R. Pethke)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Johann Heinrich Bornemann GmbH — Geschäftsbereich Kunststofftechnik Obernkirchen (Obernkirchen, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Oldekop)

Ese

Hagi ühtlustamisameti teise apellatsioonikoja 19. aprilli 2011. aasta otsuse (asi R 1802/2010-2) peale, mis käsitleb Johann Heinrich Bornemann GmbH — Geschäftsbereich Kunststofftechnik Obernkirchen ja Evonik Industries AG vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Vajadus hagi üle otsustada on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Vajadus hagi üle otsustada on ära langenud.

| 2. | Jätta hageja ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ning mõista neilt kummaltki välja pool kostja kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Jätta hageja ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ning mõista neilt kummaltki välja pool kostja kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 269, 10.9.2011.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/18

---

Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Spa Monopole versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Royal Mediterranea (THAI SPA)

(Kohtuasi T-664/11) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Kaubamärgi taotluses loetletud teenuste piiramine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2013/C 32/28

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Spa Monopole, compagnie fermière de Spa SA/NV (Spa, Belgia) (esindajad: advokaadid L. de Brouwer, E. Cornu ja É. De Gryse)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Folliard Monguiral)

Teine menetluspool Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikojas: Royal Mediterranea, SA (Madrid, Hispaania)

Ese

Apellatsioonkaebus Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 20. oktoobri 2011. aasta otsuse (asi R 1976/2010-4) peale, mis puudutab Spa Monopole, compagnie fermière de Spa SN/NV, ja Royal Mediterranea, SA vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Käesolevas asjas otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas asjas otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 65, 3.3.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/18

---

12. novembril 2012 esitatud hagi — von Storch jt versus EKP

(Kohtuasi T-492/12)

2013/C 32/29

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Sven A. von Storch (Berliin, Saksamaa) ja 5 216 teist hagejat (esindajad: advokaadid M. Kerber ja B. von Storch)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada, et Euroopa Keskpanga 6. septembri 2012. aasta otsused eurosüsteemi otsetehingute teatud tehniliste tunnuste kohta riigivõlakirjade järelturgudel ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 123–125, anda teada ELTL artiklist 264 tulenev õiguslik tagajärg ja takistada otsuste edasist rakendamist; |
| --- | --- |

—

tunnistada, et Euroopa Keskpanga 6. septembri 2012. aasta otsused eurosüsteemi otsetehingute teatud tehniliste tunnuste kohta riigivõlakirjade järelturgudel ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 123–125, anda teada ELTL artiklist 264 tulenev õiguslik tagajärg ja takistada otsuste edasist rakendamist;

| — | tunnistada, et Euroopa Keskpanga 6. septembri 2012. aasta otsus lisameetmete kohta tagatiste kättesaadavuse tagamiseks pooltele selleks, et nad saaksid osaleda eurosüsteemi likviidsustehingutes, ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 123–125; anda teada ELTL artiklist 264 tulenev õiguslik tagajärg ja takistada otsuste edasist rakendamist; |
| --- | --- |

—

tunnistada, et Euroopa Keskpanga 6. septembri 2012. aasta otsus lisameetmete kohta tagatiste kättesaadavuse tagamiseks pooltele selleks, et nad saaksid osaleda eurosüsteemi likviidsustehingutes, ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 123–125; anda teada ELTL artiklist 264 tulenev õiguslik tagajärg ja takistada otsuste edasist rakendamist;

| — | mõista kohtukulud kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad järgmised väited.

| 1. | Vaidlustatud otsused on vastuolus ELTL artiklitega 123–125. Sellega seoses väidavad hagejad, et ELTL artikli 123 kohaselt on keelatud riigivõlgade monetariseerimine ja tulenevalt määrusest (EÜ) nr 3603/93 (1) on selle keeluga hõlmatud nii esmas- kui ka järelturg. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud otsused on vastuolus ELTL artiklitega 123–125. Sellega seoses väidavad hagejad, et ELTL artikli 123 kohaselt on keelatud riigivõlgade monetariseerimine ja tulenevalt määrusest (EÜ) nr 3603/93 (1) on selle keeluga hõlmatud nii esmas- kui ka järelturg.

| 2. | Lisaks rikub Euroopa Keskpank ELTL artiklit 127. Hagejad väidavad, et EKP-le antud rahapoliitilise mandaadi eesmärk on tagada hinnastabiilsust. Nende meetmete rakendamisega teeb Euroopa Keskpank aga fiskaalpoliitikat ja tegutseb ultra-vires. |
| --- | --- |

2.

Lisaks rikub Euroopa Keskpank ELTL artiklit 127. Hagejad väidavad, et EKP-le antud rahapoliitilise mandaadi eesmärk on tagada hinnastabiilsust. Nende meetmete rakendamisega teeb Euroopa Keskpank aga fiskaalpoliitikat ja tegutseb ultra-vires.

| 3. | Lisaks sellele väidavad hagejad, et vaidlustatud otsused on vastuolus Protokolliga (nr 27) siseturu ja konkurentsi kohta (2) koostoimes ELTL artikliga 51. Hagejate seisukoht on, et riigi võlakirjade omandamine rahastamisprobleemidega riikidest kujutab endast otsest sekkumist sellisesse turusegmenti, mida iseloomustab pakkumise ülejääk. See omandamine tekitab kunstliku pakkumise puudumise, mis mõjutab vastavalt võlakirjade intresse ja mis ei ole kooskõlas moonutamata konkurentsi põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.

Lisaks sellele väidavad hagejad, et vaidlustatud otsused on vastuolus Protokolliga (nr 27) siseturu ja konkurentsi kohta (2) koostoimes ELTL artikliga 51. Hagejate seisukoht on, et riigi võlakirjade omandamine rahastamisprobleemidega riikidest kujutab endast otsest sekkumist sellisesse turusegmenti, mida iseloomustab pakkumise ülejääk. See omandamine tekitab kunstliku pakkumise puudumise, mis mõjutab vastavalt võlakirjade intresse ja mis ei ole kooskõlas moonutamata konkurentsi põhimõtetega.

| 4. | EKP rikub ELTL artiklit 130 koosmõjus Euroopa keskpankade ja EKP põhikirja (3) artikliga 7, kuna EKP president on lasknud end mõjutada nii, et ta on vastu võtnud vaidlustatud otsused. |
| --- | --- |

4.

EKP rikub ELTL artiklit 130 koosmõjus Euroopa keskpankade ja EKP põhikirja (3) artikliga 7, kuna EKP president on lasknud end mõjutada nii, et ta on vastu võtnud vaidlustatud otsused.

| 5. | Riigi võlakirjade ostmine, mille motiivid ei tulene raha-, vaid fiskaalpoliitikast ja mis ei aita kaasa hinnastabiilisuse tagamisele, kahjustab turge ja ohustab usaldust sõltumatusse rahapoliitikasse. Hagejate arvates tuleneb Euroopa rahaliidu normatiivsest kujust subjektiivne õigus nõuda ilmselgelt stabiilsust ohustava käitumise lõpetamist, mis eelkõige ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 123–125. |
| --- | --- |

5.

Riigi võlakirjade ostmine, mille motiivid ei tulene raha-, vaid fiskaalpoliitikast ja mis ei aita kaasa hinnastabiilisuse tagamisele, kahjustab turge ja ohustab usaldust sõltumatusse rahapoliitikasse. Hagejate arvates tuleneb Euroopa rahaliidu normatiivsest kujust subjektiivne õigus nõuda ilmselgelt stabiilsust ohustava käitumise lõpetamist, mis eelkõige ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 123–125.

---

(1)  Nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3603/93 asutamislepingu artiklis 104 ja artikli 104b lõikes 1 nimetatud keeldude kohaldamiseks vajalike määratluste täpsustamise kohta (EÜT L 332, lk 1; ELT eriväljaanne 10/001 lk 27).

(2)  ELT 2010, C 83, lk 309.

(3)  Protokoll (nr 4) Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta (ELT 2010. C 83, lk 230).

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/19

---

20. novembril 2012 esitatud hagi — Sloveenia versus komisjon

(Kohtuasi T-507/12)

2013/C 32/30

Kohtumenetluse keel: sloveeni

Pooled

Hageja: Sloveenia Vabariik (esindajad: državna pravobranilka V. Klemenc ja pomočnica državne pravobranilke A. Grum)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 19. oktoobri 2012. aasta otsus äriühingu ELAN d.o.o kasuks võetud meetmete kohta (SA.26379 (C-13/2010) (ex NN 17/2010)), millest komisjon andis Sloveeniale teada 20. septembri 2012. aasta kirjaga nr SG-Greffe(2012) D/14375 ja milles ta otsustas muu hulgas, et Sloveenia on 2008. aastal rakendanud õigusvastaselt abimeetmeid Elani kasuks rekapitaliseerimise vormis summas 10 miljonit eurot, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, mistõttu on Sloveenia kohustatud abisaajalt abi tagasi nõudma; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 19. oktoobri 2012. aasta otsus äriühingu ELAN d.o.o kasuks võetud meetmete kohta (SA.26379 (C-13/2010) (ex NN 17/2010)), millest komisjon andis Sloveeniale teada 20. septembri 2012. aasta kirjaga nr SG-Greffe(2012) D/14375 ja milles ta otsustas muu hulgas, et Sloveenia on 2008. aastal rakendanud õigusvastaselt abimeetmeid Elani kasuks rekapitaliseerimise vormis summas 10 miljonit eurot, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, mistõttu on Sloveenia kohustatud abisaajalt abi tagasi nõudma;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide: komisjon kohaldas vaidlustatud otsuses vääralt ELTL artikli 107 lõiget 1 ja ELTL artiklit 345 ning pani toime olulise vorminõuete rikkumise, kuna ta hindas puudulikult faktilisi asjaolusid ja põhjendas vaidlustatud otsust puudulikult ja/või vääralt küsimuses, kas rekapitaliseerimist 2008. aastal saab omistada Sloveenia Vabariigile.
  Hageja leiab, et komisjon järeldas vastuolus ELTL artikli 107 lõike 1 ja ELTL artikli 435 sätetega, et Elani aktsionäride aktsiad võis 2008. aasta rekapitaliseerimise raames omistada Sloveenia Vabariigile. Komisjon tugines oma järelduses faktilisele asjaolule, et riik omanikuna nimetab nõukogu liikmed, diskrimineerides hageja sõnul nii riigi osalusega ettevõtjate juhtimise dualistlikku süsteemi.
  Vaidlustatud otsuse põhjendus on puudulik — ilma asjakohaste ja piisavate põhjendusteta — ja väär, sest komisjon on seisukohal, et esines veenvaid kaudseid tõendeid riigi vahetu sekkumise kohta Kapitalska Družba (KAD) ja Družba za svetovanje in upravljanje (DSU) otsusesse, ning tema järeldus tugineb ainult kahtlastel ja kuuldustel põhinevatel tõenditel. Vaidlustatud otsus on aga eelkõige põhjendamata ka Elani teisi aktsionäre puudutavas osas, kellele komisjon heidab lihtsalt ette paralleelset käitumist. Hageja sõnul ei saa vastavalt Euroopa Kohtu ja Üldkohtu kohtupraktikale kaudsed tõendid, millele komisjon vaidlustatud otsuses tugines, mingil juhul olla näitajaks, mis tõendab avaliku võimu sekkumist Elani rekapitaliseerimisse 2008. aastal. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: komisjon kohaldas vaidlustatud otsuses vääralt ELTL artikli 107 lõiget 1 ja ELTL artiklit 345 ning pani toime olulise vorminõuete rikkumise, kuna ta hindas puudulikult faktilisi asjaolusid ja põhjendas vaidlustatud otsust puudulikult ja/või vääralt küsimuses, kas rekapitaliseerimist 2008. aastal saab omistada Sloveenia Vabariigile.

Hageja leiab, et komisjon järeldas vastuolus ELTL artikli 107 lõike 1 ja ELTL artikli 435 sätetega, et Elani aktsionäride aktsiad võis 2008. aasta rekapitaliseerimise raames omistada Sloveenia Vabariigile. Komisjon tugines oma järelduses faktilisele asjaolule, et riik omanikuna nimetab nõukogu liikmed, diskrimineerides hageja sõnul nii riigi osalusega ettevõtjate juhtimise dualistlikku süsteemi.

Vaidlustatud otsuse põhjendus on puudulik — ilma asjakohaste ja piisavate põhjendusteta — ja väär, sest komisjon on seisukohal, et esines veenvaid kaudseid tõendeid riigi vahetu sekkumise kohta Kapitalska Družba (KAD) ja Družba za svetovanje in upravljanje (DSU) otsusesse, ning tema järeldus tugineb ainult kahtlastel ja kuuldustel põhinevatel tõenditel. Vaidlustatud otsus on aga eelkõige põhjendamata ka Elani teisi aktsionäre puudutavas osas, kellele komisjon heidab lihtsalt ette paralleelset käitumist. Hageja sõnul ei saa vastavalt Euroopa Kohtu ja Üldkohtu kohtupraktikale kaudsed tõendid, millele komisjon vaidlustatud otsuses tugines, mingil juhul olla näitajaks, mis tõendab avaliku võimu sekkumist Elani rekapitaliseerimisse 2008. aastal.

| 2. | Teine väide: komisjon kohaldas vaidlustatud otsuses vääralt ELTL artikli 107 lõiget 1 ning pani toime olulise vorminõuete rikkumise, kuna ta hindas puudulikult faktilisi asjaolusid ja põhjendas vaidlustatud otsust puudulikult ja/või vääralt seoses järeldusega, et Elani rekapitaliseerimine 2008. aastal ei toimunud vastavalt turumajandustingimustes tegutseva eraõigusliku investori põhimõttele, mistõttu anti äriühingule Elan valikuline eelis.
  Hageja väidab hagis, et Elani rekapitaliseerimine 2008. aastal toimus vastavalt turumajandustingimustes tegutseva eraõigusliku investori põhimõttele, sest aktsionärid tuginesid rekapitaliseerimise üle otsustamisel ettevõttele antud hinnangule, võttes igati arvesse Elani tegevuse allakäiku väga suurel osal 2007/2008. aasta talveperioodist ja seega ka 2008. aasta esimeses kvartalis. Tegevuse allakäik 2008. aastal ei olnud nii suur, et see oleks mõjutanud ettevõtte väärtusele antud hinnangu usaldusväärsust. Aktsionärid võtsid oma otsuse vastu kui niisuguse ettevõtja pikaajalised aktsionärid, millel oli ajutisi raskusi, kuid mis oli pikas perspektiivis võimeline mitte ainult ellu jääma, vaid ka uuesti kasumiga tegutsema. Komisjon ei selgitanud vaidlustatud otsuses piisavalt, miks ta võttis valikuliselt arvesse üht ettevõtte väärtusele antud hinnangut, käitudes nii omavoliliselt. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: komisjon kohaldas vaidlustatud otsuses vääralt ELTL artikli 107 lõiget 1 ning pani toime olulise vorminõuete rikkumise, kuna ta hindas puudulikult faktilisi asjaolusid ja põhjendas vaidlustatud otsust puudulikult ja/või vääralt seoses järeldusega, et Elani rekapitaliseerimine 2008. aastal ei toimunud vastavalt turumajandustingimustes tegutseva eraõigusliku investori põhimõttele, mistõttu anti äriühingule Elan valikuline eelis.

Hageja väidab hagis, et Elani rekapitaliseerimine 2008. aastal toimus vastavalt turumajandustingimustes tegutseva eraõigusliku investori põhimõttele, sest aktsionärid tuginesid rekapitaliseerimise üle otsustamisel ettevõttele antud hinnangule, võttes igati arvesse Elani tegevuse allakäiku väga suurel osal 2007/2008. aasta talveperioodist ja seega ka 2008. aasta esimeses kvartalis. Tegevuse allakäik 2008. aastal ei olnud nii suur, et see oleks mõjutanud ettevõtte väärtusele antud hinnangu usaldusväärsust. Aktsionärid võtsid oma otsuse vastu kui niisuguse ettevõtja pikaajalised aktsionärid, millel oli ajutisi raskusi, kuid mis oli pikas perspektiivis võimeline mitte ainult ellu jääma, vaid ka uuesti kasumiga tegutsema. Komisjon ei selgitanud vaidlustatud otsuses piisavalt, miks ta võttis valikuliselt arvesse üht ettevõtte väärtusele antud hinnangut, käitudes nii omavoliliselt.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/20

---

27. novembril 2012. aastal esitatud hagi — Ted-Invest versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Scandia Down (sensi scandia)

(Kohtuasi T-516/12)

2013/C 32/31

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ted — Invest EOOD (Plovdiv, Bulgaaria) (esindaja: advokaat A. Ivanova)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Scandia Down LLC (Weehawken, Ameerika Ühendriigid)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 6. septembri 2012. aasta otsus asjas R 2247/2011-1, kuna sellega tunnistati kaubamärk kehtivuse kaotanuks klassidesse 20 ja 24 kuuluvate kaupade osas; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 6. septembri 2012. aasta otsus asjas R 2247/2011-1, kuna sellega tunnistati kaubamärk kehtivuse kaotanuks klassidesse 20 ja 24 kuuluvate kaupade osas;

| — | kui Üldkohus ei rahulda kaebust tervikuna, siis teise võimalusena rahuldada kaebus ja tühistada esimese apellatsioonikoja otsus klassi 20 kuuluvate kaupade osas. |
| --- | --- |

—

kui Üldkohus ei rahulda kaebust tervikuna, siis teise võimalusena rahuldada kaebus ja tühistada esimese apellatsioonikoja otsus klassi 20 kuuluvate kaupade osas.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: kujutismärk „sensi scandia” kaupadele klassides 16, 20 ja 24 — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 8596975

Ühenduse kaubamärgi omanik: Ted — Invest EOOD

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: Scandia Down LLC

Kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendus: kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 53 lõikel 1 koostoimes artikli 8 lõike 1 punktiga b ning selle aluseks on nr 8173312 all registreeritud ühenduse sõnamärk kaupadele ja teenustele klassides 20, 24, 25 ja 35

Tühistamisosakonna otsus: tunnistada vaidlustatud ühenduse kaubamärk kehtetuks

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 koostoimes artikli 8 lõigetega 2 ja 1.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/20

---

23. novembril 2012. aastal esitatud hagi — Alro versus komisjon

(Kohtuasi T-517/12)

2013/C 32/32

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Alro SA (Slatina, Rumeenia) (esindajad: C. Quigley, QC, solicitor O. Bretz ja advokaat S. Verschuur)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 26. aprilli 2012. aasta otsus algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELTL”) artikli 108 lõike 2 ja nõukogu määruse nr 659/1999 (1) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 4 lõike 4 alusel ametlik uurimismenetlus väidetava ebaseadusliku riigiabi suhtes, mis Rumeenia andis Hidroelectrica S.A. (edaspidi „Hidroelectrica”) juhtimise kaudu ALRO–le, ja mis seisnes soodustariifides 2005. aastal sõlmitud lepingu ja selle lisade alusel elektri ostmiseks; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 26. aprilli 2012. aasta otsus algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELTL”) artikli 108 lõike 2 ja nõukogu määruse nr 659/1999 (1) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 4 lõike 4 alusel ametlik uurimismenetlus väidetava ebaseadusliku riigiabi suhtes, mis Rumeenia andis Hidroelectrica S.A. (edaspidi „Hidroelectrica”) juhtimise kaudu ALRO–le, ja mis seisnes soodustariifides 2005. aastal sõlmitud lepingu ja selle lisade alusel elektri ostmiseks;

| — | teise võimalusena tühistada nimetatud 26. aprilli 2012. aasta otsus osas, mis puudutab ajavahemikku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2009; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada nimetatud 26. aprilli 2012. aasta otsus osas, mis puudutab ajavahemikku 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2009;

| — | mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti õigusnormi
  Seoses esimese väitega, mille kohaselt komisjon rikkus õigusnormi seoses ELTL artikli 107 lõike 1 ulatusega, toob ALRO esile, et komisjon jättis nõuetekohaselt kohaldamata vastutust puudutavad eeskirjad, mis on välja toodud kohtuotsuses C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 2002, lk I-4397; edaspidi „kohtuotsus Stardust Marine”). Nimelt võttis komisjon oma analüüsi aluseks üksnes nn orgaanilised näitajad. Siiski toob ALRO esile, et kohtuotsuses Stardust Marine põhjendatud nõudmised eeldavad ka seda, et komisjon tõendaks ka muude sisuliste näitajate olemasolu, kuna nn orgaanilised näitajad eraldi võetuna ei ole süü tuvastamiseks piisavad. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti õigusnormi

Seoses esimese väitega, mille kohaselt komisjon rikkus õigusnormi seoses ELTL artikli 107 lõike 1 ulatusega, toob ALRO esile, et komisjon jättis nõuetekohaselt kohaldamata vastutust puudutavad eeskirjad, mis on välja toodud kohtuotsuses C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 2002, lk I-4397; edaspidi „kohtuotsus Stardust Marine”). Nimelt võttis komisjon oma analüüsi aluseks üksnes nn orgaanilised näitajad. Siiski toob ALRO esile, et kohtuotsuses Stardust Marine põhjendatud nõudmised eeldavad ka seda, et komisjon tõendaks ka muude sisuliste näitajate olemasolu, kuna nn orgaanilised näitajad eraldi võetuna ei ole süü tuvastamiseks piisavad.

| 2. | Teine väide, et tehti ilmne hindamisviga
  Seoses teise väitega, mille kohaselt komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui ta jõudis järeldusele, et Hidroelectrica tegevuse eest võib vastutavaks pidada Rumeenia riiki, toob ALRO esile, et komisjon jättis nõuetekohaselt analüüsimata Hidroelectrica juhtimisstruktuuri, ning selle struktuuri mõju selle organisatsiooni otsustusprotsessile. Teiseks toob ALRO välja, miks komisjon eksis, võrreldes ALRO lepingut Hidroelectrica ja ArcelorMittali vahelise kokkuleppega. Kolmandaks näitab ta, miks ministri määrus nr 445/2009 ei ole komisjoni analüüsi jaoks asjakohane ning miks tema viited 2010. aasta pressiteadetele on ebapiisavad süü tuvastamiseks vajalike tõendite läve saavutamiseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et tehti ilmne hindamisviga

Seoses teise väitega, mille kohaselt komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui ta jõudis järeldusele, et Hidroelectrica tegevuse eest võib vastutavaks pidada Rumeenia riiki, toob ALRO esile, et komisjon jättis nõuetekohaselt analüüsimata Hidroelectrica juhtimisstruktuuri, ning selle struktuuri mõju selle organisatsiooni otsustusprotsessile. Teiseks toob ALRO välja, miks komisjon eksis, võrreldes ALRO lepingut Hidroelectrica ja ArcelorMittali vahelise kokkuleppega. Kolmandaks näitab ta, miks ministri määrus nr 445/2009 ei ole komisjoni analüüsi jaoks asjakohane ning miks tema viited 2010. aasta pressiteadetele on ebapiisavad süü tuvastamiseks vajalike tõendite läve saavutamiseks.

| 3. | Kolmas väide, et puudusid piisavad põhjendused
  Seoses kolmanda väitega toob ALRO esile, et punktides, millele komisjon tugineb (vt eelmist lõiku), ei ole ta esitanud piisavalt põhjendusi ning seetõttu on komisjon tegutsenud ELTL artikli 296 nõudeid rikkudes. Niisugune põhjenduste esitamine on vajalik selleks, et Üldkohus saaks otsuse seaduslikkust kontrollida ning anda asjaomastele pooltele vajalikku teavet, et nad saaksid olla kindlad, kas otsus on põhjendatud või mitte. Nagu hagiavalduses täpsemalt märgitud, ei vasta vaidlustatud otsus sellele nõudmisele. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et puudusid piisavad põhjendused

Seoses kolmanda väitega toob ALRO esile, et punktides, millele komisjon tugineb (vt eelmist lõiku), ei ole ta esitanud piisavalt põhjendusi ning seetõttu on komisjon tegutsenud ELTL artikli 296 nõudeid rikkudes. Niisugune põhjenduste esitamine on vajalik selleks, et Üldkohus saaks otsuse seaduslikkust kontrollida ning anda asjaomastele pooltele vajalikku teavet, et nad saaksid olla kindlad, kas otsus on põhjendatud või mitte. Nagu hagiavalduses täpsemalt märgitud, ei vasta vaidlustatud otsus sellele nõudmisele.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1, ELT eriväljaanne 08/01, lk 339)

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/21

---

27. novembril 2012 esitatud hagi — Spirlea versus komisjon

(Kohtuasi T-518/12)

2013/C 32/33

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Darius Nicolai Spirlea (Capezzano Pianore, Itaalia) ja Mihaela Spirlea (Capezzano Pianore) (esindajad: advokaadid V. Foerster ja T. Pahl)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | võtta käesolev ELTL artiklile 263 tuginev hagi vastu; |
| --- | --- |

—

võtta käesolev ELTL artiklile 263 tuginev hagi vastu;

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja

| — | tunnistada hagi põhjendatuks ning tuvastada seega, et kostja on rikkunud oluliselt menetlusnorme ja muid materiaalõiguse norme; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi põhjendatuks ning tuvastada seega, et kostja on rikkunud oluliselt menetlusnorme ja muid materiaalõiguse norme;

| — | tühistada eeltoodud alusel kostja 27. septembri 2012. aasta otsus lõpetada EL katsemenetlus nr 2070/11/SNCO (viide Ares (2012) 1135073); |
| --- | --- |

—

tühistada eeltoodud alusel kostja 27. septembri 2012. aasta otsus lõpetada EL katsemenetlus nr 2070/11/SNCO (viide Ares (2012) 1135073);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide: EL katsemenetluse loomine ilma igasuguse õigusliku aluseta (ELTL artiklid 290 ja 291)






  — | Selle väite raames leitakse, et EL katsemenetluse sisseviimine kujutab endast lisatingimust kohtusse pöördumiseks, mis ei ole ette nähtud ELTL artikli 258 alusel. Seda lisatingimust, mille sisseviimiseks ei ole komisjonile EL lepingutes antud pädevust ega volitust, kohaldab komisjon menetluses, mis on vastuolus õigusriigi põhimõtetega ja läbipaistmatu ning õõnestab samas ka ELTL artiklis 258 ette nähtud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlust. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: EL katsemenetluse loomine ilma igasuguse õigusliku aluseta (ELTL artiklid 290 ja 291)

—

Selle väite raames leitakse, et EL katsemenetluse sisseviimine kujutab endast lisatingimust kohtusse pöördumiseks, mis ei ole ette nähtud ELTL artikli 258 alusel. Seda lisatingimust, mille sisseviimiseks ei ole komisjonile EL lepingutes antud pädevust ega volitust, kohaldab komisjon menetluses, mis on vastuolus õigusriigi põhimõtetega ja läbipaistmatu ning õõnestab samas ka ELTL artiklis 258 ette nähtud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlust.

| 2. | Teine väide: rikutud on komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ombudsmanile „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumisega” (1)







  — | Siinkohal väidab hageja, et komisjon on meelevaldselt jätnud arvestamata enda teatise „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumisega” ja viinud hageja kaebuse ilma igasuguse valikuta üle EL katsemenetlusse, mille reegleid hageja ei tunne. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ombudsmanile „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumisega” (1)

—

Siinkohal väidab hageja, et komisjon on meelevaldselt jätnud arvestamata enda teatise „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumisega” ja viinud hageja kaebuse ilma igasuguse valikuta üle EL katsemenetlusse, mille reegleid hageja ei tunne.

| 3. | Kolmas väide: põhjendamiskohustuse rikkumine






  — | Selle väite raames heidetakse ette, et komisjoni põhjendus ei sisalda asjaolude selgitamist seoses määruse (EÜ) nr 1394/2007 (2) kohaldamisega ning samuti ei ole käsitletud hageja spetsiifilisi õiguslikke etteheiteid seoses EL õigusega. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: põhjendamiskohustuse rikkumine

—

Selle väite raames heidetakse ette, et komisjoni põhjendus ei sisalda asjaolude selgitamist seoses määruse (EÜ) nr 1394/2007 (2) kohaldamisega ning samuti ei ole käsitletud hageja spetsiifilisi õiguslikke etteheiteid seoses EL õigusega.

---

(1)  EÜT C 244, lk 5

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1394/2007 uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 324, lk 121)

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/22

---

27. novembril 2012 esitatud hagi — Pågen Trademark versus Siseturu Ühtlustamise Amet (gifflar)

(Kohtuasi T-520/12)

2013/C 32/34

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Pågen Trademark AB (Malmö, Rootsi) (esindaja: advokaat J. Norderyd)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 27. septembri 2012. aasta otsus asjas R 46/2012-2 ning otsustada, et Pågen Trademark AB taotletav ühenduse kaubamärk nr 1 009 0331 GIFFLAR (fig) tuleb avaldada ja registreerida või teise võimalusena kohustada ühtlustamisametit kaubamärki avaldama ja registreerima; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 27. septembri 2012. aasta otsus asjas R 46/2012-2 ning otsustada, et Pågen Trademark AB taotletav ühenduse kaubamärk nr 1 009 0331 GIFFLAR (fig) tuleb avaldada ja registreerida või teise võimalusena kohustada ühtlustamisametit kaubamärki avaldama ja registreerima;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist osa „gifflar” sisaldav kujutismärk klassidesse 29, 30 ja 31 kuuluvate kaupade jaoks — ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus nr 1 009 0331

Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus osaliselt tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited

| — | Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkte b ja c |
| --- | --- |

—

Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkte b ja c

| — | Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 7 lõiget 3 |
| --- | --- |

—

Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 7 lõiget 3

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/22

---

30. novembril 2012 esitatud hagi — Alfa-Beta Vassilopoulos versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Henkel (AB terra Leaf)

(Kohtuasi T-522/12)

2013/C 32/35

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Alfa-Beta Vassilopoulos SA (Gerakas Attikis, Kreeka) (esindaja: advokaat N. Lymperis)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Henkel AG & Co. KGaA (Düsseldorf, Saksamaa)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 1. oktoobri 2012. aasta otsus asjas R 2122/2011-4 ja rahuldada kaebus, nii et kaubamärgi AB TERRA LEAF (ja kujutis) registreerimistaotlus nr 8573651 rahuldatakse kõigi hõlmatud kaupade osas; ja |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 1. oktoobri 2012. aasta otsus asjas R 2122/2011-4 ja rahuldada kaebus, nii et kaubamärgi AB TERRA LEAF (ja kujutis) registreerimistaotlus nr 8573651 rahuldatakse kõigi hõlmatud kaupade osas; ja

| — | mõista kohtukulud ning Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kulud välja kostjalt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ning Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kulud välja kostjalt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Alfa-Beta Vassilopoulos SA

Asjaomane ühenduse kaubamärk: musta ja valget värvi kujutismärk „AB terra Leaf” kaupadele klassides 3, 5 ja 16 — ühenduse kaubamärgitaotlus nr 8573651

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Henkel AG & Co. KGaA

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnamärk „TERRA” kaupadele klassides 3 ja 21 — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 33472909

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause kõigi vaidlusaluste kaupade osas

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 75 rikkumine.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/23

---

30. novembril 2012 esitatud hagi — Rani Refreshments versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Global-Invest Bartosz Turek (Sani)

(Kohtuasi T-523/12)

2013/C 32/36

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Rani Refreshments FZCO (Dubai, Araabia Ühendemiraadid) (esindaja: barrister M. Chapple)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Global-Invest Bartosz Turek (Poczesna, Poola)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 27. septembri 2012. aasta otsus asjas 236/2012-4; ja |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 27. septembri 2012. aasta otsus asjas 236/2012-4; ja

| — | mõista kostjalt välja hageja kohtukulud ja Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluskulud. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja hageja kohtukulud ja Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluskulud.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Global-Invest Bartosz Turek

Asjaomane ühenduse kaubamärk: rohelist, hallikasrohelist ja valget värvi kujutismärk „Sani” muu hulgas kaupadele klassides 29, 30 ja 32 — ühenduse kaubamärgitaotlus nr 9087479

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Rani Refreshments FZCO

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: rohelist, valget, musta ja sinist värvi kujutismärk „Rani” kaupadele klassis 32 — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 2587244; sinist ja valget värvi kujutismärk „Rani” kaupadele klassides 29 ja 30 — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 4005211; sinist ja valget värvi kujutismärk „RANI FLOAT” kaupadele klassis 32 — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 2587293; oranži, musta, valget, punast, roosat sinist ja rohelist värvi kujutismärk „Rani” kaupadele klassides 16, 21 ja 32 — ühenduse kaubamärgiregistreering nr 2587269; kujutismärk „rani” kaupadele klassis 32 — Ühendkuningriigi kaubamärgiregistreering nr 1239206

Vastulausete osakonna otsus: jätta vastulause tervikuna rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/23

---

3. detsembril 2012 esitatud hagi — Recaro versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Certino Mode (RECARO)

(Kohtuasi T-524/12)

2013/C 32/37

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Recaro Beteiligungs-GmbH (Kaiserslautern, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Weiser)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Certino Mode, SL (Elche, Hispaania)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | muuta vaidlustatud otsust nii, et menetlusse astuja kaebus jäetakse rahuldamata ja nr 734343 all registreeritud ühenduse kaubamärk „RECARO” tühistatakse täielikult; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust nii, et menetlusse astuja kaebus jäetakse rahuldamata ja nr 734343 all registreeritud ühenduse kaubamärk „RECARO” tühistatakse täielikult;

| — | teise võimalusena tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 6. septembri 2012. aasta otsus asjas R 1761/2011-1 ning |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 6. septembri 2012. aasta otsus asjas R 1761/2011-1 ning

| — | mõista käesoleva menetluse ja ühtlustamisameti apellatsioonikoja menetluse kulud välja ühtlustamisametilt ja olenevalt olukorrast menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse ja ühtlustamisameti apellatsioonikoja menetluse kulud välja ühtlustamisametilt ja olenevalt olukorrast menetlusse astujalt.

Väited ja peamised argumendid

Tühistamistaotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: sõnamärk „RECARO” klassidesse 10 ja 25 kuuluvate kaupade jaoks — ühenduse kaubamärgi registreering nr 734343

Ühenduse kaubamärgi omanik: teine menetluspool apellatsioonikojas

Ühenduse kaubamärgi tühistamist taotlev pool: hageja

Tühistamisosakonna otsus: tühistada ühenduse kaubamärk

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vaidlustatud otsus osaliselt

Väited:

| — | rikutud on nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a koostoimes artikliga 15; |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a koostoimes artikliga 15;

| — | rikutud on nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 76 lõiget 2 koostoimes komisjoni määruse nr 2868/95 eeskirja 50 lõikega 1 ning |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 76 lõiget 2 koostoimes komisjoni määruse nr 2868/95 eeskirja 50 lõikega 1 ning

| — | rikutud on nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 75 lõiget 1. |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 75 lõiget 1.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/24

---

5. detsembril 2012 esitatud hagi — AXA Versicherung versus komisjon

(Kohtuasi T-526/12)

2013/C 32/38

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: AXA Versicherung AG (Köln, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Bahr, S. Dethof ja A. Malec)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud keeldumine; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud keeldumine;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud keeldumine osaliselt; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud keeldumine osaliselt;

| — | mõista menetluse kulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista menetluse kulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja vaidlustab komisjoni vaikimisi tehtud keelduvad otsused, mis puudutavad hageja kordustaotlust tutvuda komisjoni toimikuga asjas COMP/39.125 — autoklaas.

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide: soovitud dokumentide konkreetse ja individuaalse kontrollimise kohustuse, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) artiklitest 2 ja 4, rikkumine






  — | Hageja väidab siinkohal, et komisjon ei ole täitnud temal määruse nr 1049/2001 artiklitest 2 ja 4 tulenevalt lasuvat soovitud dokumentide konkreetse ja individuaalse kontrollimise kohustust. Selle asemel liigitas ta asjaomased dokumendid õigusvastaselt erinevatesse kategooriatesse formaalsete kriteeriumite alusel. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: soovitud dokumentide konkreetse ja individuaalse kontrollimise kohustuse, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) artiklitest 2 ja 4, rikkumine

—

Hageja väidab siinkohal, et komisjon ei ole täitnud temal määruse nr 1049/2001 artiklitest 2 ja 4 tulenevalt lasuvat soovitud dokumentide konkreetse ja individuaalse kontrollimise kohustust. Selle asemel liigitas ta asjaomased dokumendid õigusvastaselt erinevatesse kategooriatesse formaalsete kriteeriumite alusel.

| 2. | Teine väide: määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese ja kolmanda taande ning artikli 4 lõike 3 teise lõigu rikkumine, kuna juurdepääs keelati toimiku spetsiifilistele dokumentidele






  — | Selle väite raames toob hageja esile, et komisjon tõlgendas määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 2 sisalduva erandi kohaldamisala õigusvastaselt liiga laialt. Hageja on seisukohal, et kahjustatud ei ole määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes nimetatud ärihuvid ja samuti ei ole komisjonil võimalik tugineda määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandas taandes nimetatud uurimise eesmärgi kahjustamisele. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese ja kolmanda taande ning artikli 4 lõike 3 teise lõigu rikkumine, kuna juurdepääs keelati toimiku spetsiifilistele dokumentidele

—

Selle väite raames toob hageja esile, et komisjon tõlgendas määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 2 sisalduva erandi kohaldamisala õigusvastaselt liiga laialt. Hageja on seisukohal, et kahjustatud ei ole määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes nimetatud ärihuvid ja samuti ei ole komisjonil võimalik tugineda määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandas taandes nimetatud uurimise eesmärgi kahjustamisele.

| — | Lisaks ei ole tõsiselt kahjustatud otsustamisprotsessi (määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 teine lõik) |
| --- | --- |

—

Lisaks ei ole tõsiselt kahjustatud otsustamisprotsessi (määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 teine lõik)

| — | Peale selle on komisjon vääralt seisukohal, et soovitud dokumentide avaldamine ei teeni ülekaalukaid üldisi huve. |
| --- | --- |

—

Peale selle on komisjon vääralt seisukohal, et soovitud dokumentide avaldamine ei teeni ülekaalukaid üldisi huve.

| 3. | Kolmas väide: määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 6 rikkumine, kuna täielikult keelati juurdepääs spetsiifilistele dokumentidele






  — | Hageja väidab siinkohal, et kuna komisjon ei luba tutvuda ka mitte ainult osa dokumentidega, siis on ta rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6. Hageja väidab, et komisjon ei kontrollinud vastuolus määruse nr 1049/2001 nõuetega, kas võimalik oleks lubada tutvuda osade dokumentidega. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 6 rikkumine, kuna täielikult keelati juurdepääs spetsiifilistele dokumentidele

—

Hageja väidab siinkohal, et kuna komisjon ei luba tutvuda ka mitte ainult osa dokumentidega, siis on ta rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6. Hageja väidab, et komisjon ei kontrollinud vastuolus määruse nr 1049/2001 nõuetega, kas võimalik oleks lubada tutvuda osade dokumentidega.

| 4. | Neljas väide: määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese ja kolmanda taande ning artikli 4 lõike 3 teise lõigu ja artikli 4 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna juurdepääs keelati komisjoni toimiku sisukorra terviktekstile






  — | Selle väite raames leitakse, et komisjon tõlgendab liiga laialt määruse nr 1049/2001 artiklis 4 sisalduvaid erandeid seoses hageja taotlusega tutvuda sisukorra versiooniga, mis ei sisalda salastatud osi. Hageja on seisukohal, et ka siin ei saa olla kahjustatud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes nimetatud ärihuvid ega määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandas taandes nimetatud uurimise eesmärk. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese ja kolmanda taande ning artikli 4 lõike 3 teise lõigu ja artikli 4 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna juurdepääs keelati komisjoni toimiku sisukorra terviktekstile

—

Selle väite raames leitakse, et komisjon tõlgendab liiga laialt määruse nr 1049/2001 artiklis 4 sisalduvaid erandeid seoses hageja taotlusega tutvuda sisukorra versiooniga, mis ei sisalda salastatud osi. Hageja on seisukohal, et ka siin ei saa olla kahjustatud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes nimetatud ärihuvid ega määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandas taandes nimetatud uurimise eesmärk.

| — | Lisaks väidetakse, et kahjustatud ei ole ka määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud eraelu puutumatus. |
| --- | --- |

—

Lisaks väidetakse, et kahjustatud ei ole ka määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud eraelu puutumatus.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/25

---

8. detsembril 2012 esitatud hagi — Still versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Fleet Data Services)

(Kohtuasi T-534/12)

2013/C 32/39

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Still GmbH (Hamburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. Waller)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 130/2012-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 130/2012-1) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt;

| — | liita kohtuasi Euroopa Kohtu kodukorra artikli 50 lõike 1 alusel samaaegselt Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 42012-1) otsuse peale esitatud hagiga, mis puudutab ühenduse kaubamärgi „Truck Data Services” registreerimistaotlust EM 009931429. |
| --- | --- |

—

liita kohtuasi Euroopa Kohtu kodukorra artikli 50 lõike 1 alusel samaaegselt Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 42012-1) otsuse peale esitatud hagiga, mis puudutab ühenduse kaubamärgi „Truck Data Services” registreerimistaotlust EM 009931429.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist elementi „Fleet Data Services” sisaldav kujutismärk kaupadele ja teenustele klassides 9, 12, 35, 36, 37 ja 39 — ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus nr 9 931 387.

Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

Väited:

| — | määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 73 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 73 lõike 2 rikkumine.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/25

---

8. detsembril 2012 esitatud hagi — Still versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Truck Data Services)

(Kohtuasi T-535/12)

2013/C 32/40

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Still GmbH (Hamburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. Waller)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 4/2012-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 4/2012-1) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt;

| — | liita kohtuasi Euroopa Kohtu kodukorra artikli 50 lõike 1 alusel samaaegselt Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 130/2012-1) otsuse peale esitatud hagiga, mis puudutab ühenduse kaubamärgi „Fleet Data Services” registreerimistaotlust EM 009931387. |
| --- | --- |

—

liita kohtuasi Euroopa Kohtu kodukorra artikli 50 lõike 1 alusel samaaegselt Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 10. septembri 2012. aasta (asi R 130/2012-1) otsuse peale esitatud hagiga, mis puudutab ühenduse kaubamärgi „Fleet Data Services” registreerimistaotlust EM 009931387.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist elementi „Truck Data Services” sisaldav kujutismärk kaupadele ja teenustele klassides 9, 12, 35, 36, 37 ja 39 — ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus nr 9 931 429.

Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

Väited:

| — | määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 73 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 73 lõike 2 rikkumine.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/26

---

Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Scott versus komisjon

(Kohtuasi T-366/00 RENV) (1)

2013/C 32/41

Kohtumenetluse keel: inglise

Neljanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 61, 24.2.2001.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/26

---

Üldkohtu presidendi 6. detsembri 2012. aasta määrus — Poola versus komisjon

(Kohtuasi T-258/04 RENV) (1)

2013/C 32/42

Kohtumenetluse keel: poola

Üldkohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 251, 9.10.2004.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/26

---

Üldkohtu 4. detsembri 2012. aasta määrus — Rubinetterie Flero versus komisjon

(Kohtuasi T-370/10) (1)

2013/C 32/43

Kohtumenetluse keel: itaalia

Neljanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 288, 23.10.2010.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/26

---

Üldkohtu 10. detsembri 2012. aasta määrus — Kronofrance ja Kronoply versus komisjon

(Kohtuasi T-560/11) (1)

2013/C 32/44

Kohtumenetluse keel: saksa

Esimese koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 13, 14.1.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/26

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Icelandic Group UK versus komisjon

(Kohtuasi T-35/12) (1)

2013/C 32/45

Kohtumenetluse keel: inglise

Kaheksanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 73, 10.3.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/26

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Lilleborg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hardford Sweden (Pierre Robert)

(Kohtuasi T-85/12) (1)

2013/C 32/46

Kohtumenetluse keel: inglise

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 118, 21.4.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/27

---

Üldkohtu 12. detsembri 2012. aasta määrus — Robert Group versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hardford (Pierre Robert)

(Kohtuasi T-86/12) (1)

2013/C 32/47

Kohtumenetluse keel: inglise

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 118, 21.4.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/27

---

Üldkohtu 10. detsembri 2012. aasta määrus — Viasat Broadcasting UK versus komisjon

(Kohtuasi T-210/12) (1)

2013/C 32/48

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 209, 14.7.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/27

---

Üldkohtu 6. detsembri 2012. aasta määrus — Madalmaad ja ING Groep vs. komisjon.

(Liidetud kohtuasjad T-325/12 ja T-332/12) (1)

2013/C 32/49

Kohtumenetluse keel: hollandi

Esimese koja esimees tegi määruse liidetud kohtuasjade registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 273, 8.9.2012.

---

| 2.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/27

---

Üldkohtu 5. detsembri 2012. aasta määrus — Soltau vs. komisjon

(Kohtuasi T-333/12) (1)

2013/C 32/50

Kohtumenetluse keel: saksa

Kaheksanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 303, 6.10.2012.

---