# Az Európai Unió C 13/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.013.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 13 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. január 16. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.013.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 13

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. január 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | SZÁMVEVŐSZÉK |
| 2013/C 013/01 | 9/2012. sz. vélemény a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról – (COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD)) (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

2013/C 013/01

9/2012. sz. vélemény a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról – (COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD)) (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

| 16.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/1

---

9/2012. sz. VÉLEMÉNY

a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról – (COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD))

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)

2013/C 13/01

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés... | 1–2. | 2 |
| Általános észrevételek... | 3–6. | 2 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés...

1–2.

2

Általános észrevételek...

3–6.

2

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 4., 5. és 17. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 174–178. cikkére, 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére, valamint 317., 318. és 322. cikkére,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a Parlamentnek a Számvevőszék által 2012. november 12-én kézhez vett véleménykérésére,

tekintettel a Bizottság által benyújtott módosított rendeletjavaslatra (2),

tekintettel az 1/2010. sz., „Az Európai Unió költségvetési pénzgazdálkodásának javítása: kockázatok és kihívások” c. véleményére (3), valamint a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról szóló 7/2011. sz. véleményére (4),

mivel az EUSZ 5. cikke alapján az Unió azokon a területeken, amelyek nem tartoznak kizárólagos hatáskörébe, csak akkor és annyiban jár el, amennyiben a tervezett intézkedés céljai az intézkedés terjedelme vagy hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók;

mivel az EUMSZ 174. cikke értelmében átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze;

mivel a Bizottság hajtja végre a költségvetést és irányítja a programokat (EUSZ 17. cikkének (1) bekezdése), a költségvetést a tagállamokkal együttműködve, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával hajtja végre, a tagállamok pedig együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását (EUMSZ 317. cikk),

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGADTA EL:

BEVEZETÉS

| 1. | Az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra, az EVMA-ra és az ETHA-ra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint a kohéziós politikai alapokra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló módosított bizottsági rendeletjavaslat alapvetően a közös stratégiai keret (KSK) elfogadásával foglalkozik. |
| --- | --- |

1.

Az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra, az EVMA-ra és az ETHA-ra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint a kohéziós politikai alapokra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló módosított bizottsági rendeletjavaslat alapvetően a közös stratégiai keret (KSK) elfogadásával foglalkozik.

| 2. | Noha jelen vélemény csak a Bizottság módosított javaslatát tárgyalja, a Számvevőszék általánosságban a 7/2011 sz. véleményére is hivatkozni kíván. |
| --- | --- |

2.

Noha jelen vélemény csak a Bizottság módosított javaslatát tárgyalja, a Számvevőszék általánosságban a 7/2011 sz. véleményére is hivatkozni kíván.

ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

| 3. | A módosított bizottsági javaslat módosítja a KSK alkalmazási körét, és elemeit felosztja egyfelől a közös rendelkezéseket megállapító rendelet új melléklete (I. melléklet), másfelől pedig a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusa között. Ez azzal a kockázattal jár, hogy még összetettebbé teszi a vonatkozó politikát. |
| --- | --- |

3.

A módosított bizottsági javaslat módosítja a KSK alkalmazási körét, és elemeit felosztja egyfelől a közös rendelkezéseket megállapító rendelet új melléklete (I. melléklet), másfelől pedig a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusa között. Ez azzal a kockázattal jár, hogy még összetettebbé teszi a vonatkozó politikát.

| 4. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy a KSK célja továbbra is annak biztosítása, hogy a tagállami és a regionális szintű programozási folyamatok világos stratégiai útmutatást kapjanak (lásd: a módosított javaslat (14) preambulumbekezdése, illetve 2. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke). A Bizottság eredeti javaslatával ellentétben azonban a KSK már nem rendelné hozzá az uniós stratégia célkitűzéseit az alapokra vonatkozó főbb intézkedésekhez. Ehelyett a jogalkotó a Bizottságot hatalmazná fel arra, hogy minden egyes tematikus célkitűzésre nézve meghatározza a magas európai hozzáadott értékkel bíró indikatív fellépéseket és az azok végrehajtására vonatkozó elveket, valamint az együttműködési prioritásokat (lásd: a módosított javaslat 11. és 12. cikke). Korábbi véleményével összhangban (lásd: 7/2011. sz. vélemény, 8. bekezdés) a Számvevőszék úgy véli, hogy itt valójában a kohéziós programok jövőbeli rendszerének alapvető fontosságú elemeiről van szó. Ezért ezeket az uniós jog olyan alapvető rendelkezéseinek kell tekinteni, amelyekre vonatkozóan az EUMSZ 290. cikke értelmében nem adható felhatalmazás. |
| --- | --- |

4.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy a KSK célja továbbra is annak biztosítása, hogy a tagállami és a regionális szintű programozási folyamatok világos stratégiai útmutatást kapjanak (lásd: a módosított javaslat (14) preambulumbekezdése, illetve 2. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke). A Bizottság eredeti javaslatával ellentétben azonban a KSK már nem rendelné hozzá az uniós stratégia célkitűzéseit az alapokra vonatkozó főbb intézkedésekhez. Ehelyett a jogalkotó a Bizottságot hatalmazná fel arra, hogy minden egyes tematikus célkitűzésre nézve meghatározza a magas európai hozzáadott értékkel bíró indikatív fellépéseket és az azok végrehajtására vonatkozó elveket, valamint az együttműködési prioritásokat (lásd: a módosított javaslat 11. és 12. cikke). Korábbi véleményével összhangban (lásd: 7/2011. sz. vélemény, 8. bekezdés) a Számvevőszék úgy véli, hogy itt valójában a kohéziós programok jövőbeli rendszerének alapvető fontosságú elemeiről van szó. Ezért ezeket az uniós jog olyan alapvető rendelkezéseinek kell tekinteni, amelyekre vonatkozóan az EUMSZ 290. cikke értelmében nem adható felhatalmazás.

| 5. | A Számvevőszék szeretne emlékeztetni arra az ajánlására is, hogy az európai szintű értéknövelő hatás koncepcióját megfelelő politikai nyilatkozatban vagy uniós jogszabályban kellene kifejezésre juttatni annak érdekében, hogy az útmutatóul szolgáljon az Unió politikai szervei számára, amit fel tudnak használni a kiadási prioritások kialakításakor (lásd: 1/2010. sz. vélemény, 18. bekezdés). A 2014–2020 időszakra szóló jogi keret jóváhagyása kedvező lehetőséget nyújthat erre. Egy ilyen pontosítás még fontosabbnak tűnik akkor, ha megerősítést nyer az a szándék, hogy a Bizottságot felhatalmazzák a magas európai hozzáadott értékkel bíró fellépések meghatározására. Ezzel kapcsolatban a Számvevőszék megjegyzi, hogy a módosított javaslatban szereplő meghatározás (lásd: a módosított javaslat 2. cikkének (4) bekezdése) nem fogalmaz elég egyértelműen arra nézve, hogy milyen kritériumok alapján lehetséges olyan fellépések kiválasztása, amelyek „jelentősen hozzájárulnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, és amelyek a programok előkészítésekor támpontként szolgálnak”. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék szeretne emlékeztetni arra az ajánlására is, hogy az európai szintű értéknövelő hatás koncepcióját megfelelő politikai nyilatkozatban vagy uniós jogszabályban kellene kifejezésre juttatni annak érdekében, hogy az útmutatóul szolgáljon az Unió politikai szervei számára, amit fel tudnak használni a kiadási prioritások kialakításakor (lásd: 1/2010. sz. vélemény, 18. bekezdés). A 2014–2020 időszakra szóló jogi keret jóváhagyása kedvező lehetőséget nyújthat erre. Egy ilyen pontosítás még fontosabbnak tűnik akkor, ha megerősítést nyer az a szándék, hogy a Bizottságot felhatalmazzák a magas európai hozzáadott értékkel bíró fellépések meghatározására. Ezzel kapcsolatban a Számvevőszék megjegyzi, hogy a módosított javaslatban szereplő meghatározás (lásd: a módosított javaslat 2. cikkének (4) bekezdése) nem fogalmaz elég egyértelműen arra nézve, hogy milyen kritériumok alapján lehetséges olyan fellépések kiválasztása, amelyek „jelentősen hozzájárulnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, és amelyek a programok előkészítésekor támpontként szolgálnak”.

| 6. | Továbbá a szubszidiaritás elvével összhangban valamennyi uniós intézkedést azzal a céllal kell megalkotni, hogy az uniós hozzáadott értéket teremtsen. A fellépések „indikatív” felsorolásának említése (a módosított javaslat 12. cikke), mintha azt sugallná, hogy az uniós hozzáadott érték teremtése nem kötelező, csupán választható követelmény. |
| --- | --- |

6.

Továbbá a szubszidiaritás elvével összhangban valamennyi uniós intézkedést azzal a céllal kell megalkotni, hogy az uniós hozzáadott értéket teremtsen. A fellépések „indikatív” felsorolásának említése (a módosított javaslat 12. cikke), mintha azt sugallná, hogy az uniós hozzáadott érték teremtése nem kötelező, csupán választható követelmény.

Ezt a véleményt a Számvevőszék a 2012. december 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26, 1. o.

1

(2)  COM(2012) 496 final, 2012. szeptember 11.

2

(3)  http://eca.europa.eu

3

(4)  HL C 47., 2012.2.17., 1. o.

4

---