# Uradni list C 120/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.120.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 120 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5626. april 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.120.slv

Uradni list

Evropske unije

C 120

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5626. april 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2013/C 120/01 | Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2013/C 120/01

Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2013/C 120/02 | Sklep Sveta z dne 22. aprila 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu | 7 |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 120/03 | Menjalni tečaji eura | 12 |
| 2013/C 120/04 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 4. marca 2013 o osnutku sklepa v zadevi COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja) – Država poročevalka: Bolgarija | 13 |
| 2013/C 120/05 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja) | 14 |
| 2013/C 120/06 | Povzetek sklepa Komisije z dne 6. marca 2013 v zvezi s postopkom o naložitvi globe v skladu s členom 23(2)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 zaradi neizpolnjevanja zavez, ki so postale zavezujoče z odločbo Komisije, sprejeto v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (Zadeva COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja)) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1210 final) | 15 |
| 2013/C 120/07 | Sklep Komisije z dne 23. aprila 2013 o ustanovitvi strokovne skupine Komisije, imenovane Platforma za dobro davčno upravljanje, agresivno davčno načrtovanje in dvojno obdavčevanje | 17 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2013/C 120/02

Sklep Sveta z dne 22. aprila 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

7

Evropska komisija

2013/C 120/03

Menjalni tečaji eura

12

2013/C 120/04

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 4. marca 2013 o osnutku sklepa v zadevi COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja) – Država poročevalka: Bolgarija

13

2013/C 120/05

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja)

14

2013/C 120/06

Povzetek sklepa Komisije z dne 6. marca 2013 v zvezi s postopkom o naložitvi globe v skladu s členom 23(2)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 zaradi neizpolnjevanja zavez, ki so postale zavezujoče z odločbo Komisije, sprejeto v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (Zadeva COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja)) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1210 final)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1210 final)

15

2013/C 120/07

Sklep Komisije z dne 23. aprila 2013 o ustanovitvi strokovne skupine Komisije, imenovane Platforma za dobro davčno upravljanje, agresivno davčno načrtovanje in dvojno obdavčevanje

17

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 120/08 | Razpis za zbiranje predlogov – EAC/S03/13 – Pripravljalni ukrep: evropsko partnerstvo za šport (Odprti postopek) | 20 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 120/09 | Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39740 – Google (
  1
  ) | 22 |
| 2013/C 120/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6888 – Otsuka/Mitsui/Claris) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 25 |
| 2013/C 120/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6886 – Lindéngruppen/FAM/Höganäs) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 26 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2013/C 120/08

Razpis za zbiranje predlogov – EAC/S03/13 – Pripravljalni ukrep: evropsko partnerstvo za šport (Odprti postopek)

20

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 120/09

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39740 – Google (
  1
  )

1

22

2013/C 120/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6888 – Otsuka/Mitsui/Claris) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

25

2013/C 120/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6886 – Lindéngruppen/FAM/Höganäs) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 22. aprila 2013

o vzpostavitvi jamstva za mladino

2013/C 120/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Današnje naložbe v človeški kapital mladih Evropejcev bodo prinesle dolgoročne koristi in prispevale k trajnostni in vključujoči gospodarski rasti. Unija bo lahko v celoti izkoristila prednosti aktivne, inovativne in usposobljene delovne sile, pri čemer se bo izognila zelo visokim stroškom, ki nastanejo, če mladi niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (trenutno ti stroški znašajo 1,2 % BDP). |
| --- | --- |

(1)

Današnje naložbe v človeški kapital mladih Evropejcev bodo prinesle dolgoročne koristi in prispevale k trajnostni in vključujoči gospodarski rasti. Unija bo lahko v celoti izkoristila prednosti aktivne, inovativne in usposobljene delovne sile, pri čemer se bo izognila zelo visokim stroškom, ki nastanejo, če mladi niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (trenutno ti stroški znašajo 1,2 % BDP).

| (2) | Mlade je kriza še posebej močno prizadela. Ranljivi so iz več razlogov: so v prehodnem življenjskem obdobju, nimajo delovnih izkušenj, njihova izobrazba ali usposobljenost včasih ne zadostuje, pogosto imajo zagotovljeno le omejeno socialno varnost, imajo omejen dostop do finančnih sredstev, njihovi delovni pogoji pa so negotovi. Slabo plačilo in negotova zaposlitev pogosteje prizadevata mlade ženske, za mlade starše, zlasti mlade matere, pa niso zagotovljeni ustrezni ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Poleg tega so nekateri mladi še zlasti prikrajšani ali izpostavljeni tveganju diskriminacije. Zato so potrebni ustrezni podporni ukrepi, hkrati pa se priznava posamezna odgovornost mladih, da najdejo pot v gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(2)

Mlade je kriza še posebej močno prizadela. Ranljivi so iz več razlogov: so v prehodnem življenjskem obdobju, nimajo delovnih izkušenj, njihova izobrazba ali usposobljenost včasih ne zadostuje, pogosto imajo zagotovljeno le omejeno socialno varnost, imajo omejen dostop do finančnih sredstev, njihovi delovni pogoji pa so negotovi. Slabo plačilo in negotova zaposlitev pogosteje prizadevata mlade ženske, za mlade starše, zlasti mlade matere, pa niso zagotovljeni ustrezni ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Poleg tega so nekateri mladi še zlasti prikrajšani ali izpostavljeni tveganju diskriminacije. Zato so potrebni ustrezni podporni ukrepi, hkrati pa se priznava posamezna odgovornost mladih, da najdejo pot v gospodarsko dejavnost.

| (3) | V Uniji je 7,5 milijona mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, kar je 12,9 % mladih Evropejcev (med 15. in 24. letom). Mnogi od njih imajo največ nižjo sekundarno izobrazbo ter so kmalu prenehali z izobraževanjem in usposabljanjem. Poleg tega prihajajo iz migrantskih ali prikrajšanih okolij. Pojem „mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje,“ zajema različne podskupine mladih z različnimi potrebami. |
| --- | --- |

(3)

V Uniji je 7,5 milijona mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, kar je 12,9 % mladih Evropejcev (med 15. in 24. letom). Mnogi od njih imajo največ nižjo sekundarno izobrazbo ter so kmalu prenehali z izobraževanjem in usposabljanjem. Poleg tega prihajajo iz migrantskih ali prikrajšanih okolij. Pojem „mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje,“ zajema različne podskupine mladih z različnimi potrebami.

| (4) | Od brezposelnih oseb pod 25. letom starosti v Uniji jih je 30,1 % brezposelnih več kot 12 mesecev. Poleg tega vedno več mladih ne išče aktivno zaposlitve, zaradi česar lahko ostanejo brez strukturne podpore, namenjene vračanju na trg dela. Raziskave kažejo, da ima lahko brezposelnost mladih trajne posledice, kot so povečano tveganje za brezposelnost v prihodnosti, nižja raven prihodnjega zaslužka, izguba človeškega kapitala, medgeneracijski prenos revščine ali manjša motivacija za ustvarjanje družine, kar prispeva k negativnim demografskim gibanjem. |
| --- | --- |

(4)

Od brezposelnih oseb pod 25. letom starosti v Uniji jih je 30,1 % brezposelnih več kot 12 mesecev. Poleg tega vedno več mladih ne išče aktivno zaposlitve, zaradi česar lahko ostanejo brez strukturne podpore, namenjene vračanju na trg dela. Raziskave kažejo, da ima lahko brezposelnost mladih trajne posledice, kot so povečano tveganje za brezposelnost v prihodnosti, nižja raven prihodnjega zaslužka, izguba človeškega kapitala, medgeneracijski prenos revščine ali manjša motivacija za ustvarjanje družine, kar prispeva k negativnim demografskim gibanjem.

| (5) | Izraz „jamstvo za mlade“ se nanaša na situacijo, v kateri mladi prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo z izobraževanjem. Ponudba nadaljnjega izobraževanja bi lahko vključevala tudi kakovostne programe usposabljanja, ki bi se zaključili s priznano poklicno kvalifikacijo. |
| --- | --- |

(5)

Izraz „jamstvo za mlade“ se nanaša na situacijo, v kateri mladi prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo z izobraževanjem. Ponudba nadaljnjega izobraževanja bi lahko vključevala tudi kakovostne programe usposabljanja, ki bi se zaključili s priznano poklicno kvalifikacijo.

| (6) | Jamstvo za mlade bi prispevalo k trem ciljem strategije Evropa 2020, in sicer, da bi moralo biti 75 % oseb med 20. in 64. letom zaposlenih, da bi morale biti stopnje osipa v šolah pod 10 % in da bi bilo treba vsaj 20 milijonov ljudi rešiti iz revščine in socialne izključenosti. |
| --- | --- |

(6)

Jamstvo za mlade bi prispevalo k trem ciljem strategije Evropa 2020, in sicer, da bi moralo biti 75 % oseb med 20. in 64. letom zaposlenih, da bi morale biti stopnje osipa v šolah pod 10 % in da bi bilo treba vsaj 20 milijonov ljudi rešiti iz revščine in socialne izključenosti.

| (7) | Smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki jih je sprejel Svet v svojem Skleu 2010/707/EU (1) z dne 21. oktobra, zlasti smernici 7 in 8, pozivajo države članice, naj spodbujajo vključevanje mladih na trg dela in zlasti tistim, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, skupaj s socialnimi partnerji pomagajo poiskati prvo zaposlitev in nabrati delovne izkušnje ali priložnosti za nadaljnje izobraževanje ali usposabljanje, vključno z vajeništvi, ter se hitro odzovejo, ko mladi postanejo brezposelni. |
| --- | --- |

(7)

Smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki jih je sprejel Svet v svojem Skleu 2010/707/EU (1) z dne 21. oktobra, zlasti smernici 7 in 8, pozivajo države članice, naj spodbujajo vključevanje mladih na trg dela in zlasti tistim, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, skupaj s socialnimi partnerji pomagajo poiskati prvo zaposlitev in nabrati delovne izkušnje ali priložnosti za nadaljnje izobraževanje ali usposabljanje, vključno z vajeništvi, ter se hitro odzovejo, ko mladi postanejo brezposelni.

| (8) | Že leta 2005 se je Svet ob sprejetju smernic za politike zaposlovanja držav članic s Sklepom 2005/600/ES (2) z dne 12. julija 2005, dogovoril, da „bi bilo treba vsaki brezposelni osebi omogočiti nov začetek, in sicer za mlade v roku 6 mesecev po nastopu brezposelnosti“. Z Odločbo 2008/618/ES z dne 15. julija 2008 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3) je Svet je to obdobje skrajšal na „največ štiri mesece“ za mlade osipnike. |
| --- | --- |

(8)

Že leta 2005 se je Svet ob sprejetju smernic za politike zaposlovanja držav članic s Sklepom 2005/600/ES (2) z dne 12. julija 2005, dogovoril, da „bi bilo treba vsaki brezposelni osebi omogočiti nov začetek, in sicer za mlade v roku 6 mesecev po nastopu brezposelnosti“. Z Odločbo 2008/618/ES z dne 15. julija 2008 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3) je Svet je to obdobje skrajšal na „največ štiri mesece“ za mlade osipnike.

| (9) | V resoluciji z dne 6. julija 2010 o „spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom“ (4), je Evropski parlament pozval Komisijo in Svet, da predstavijo evropsko jamstvo za mlade, „tako da bi vsi mladi v Uniji imeli pravico, da v največ štirih mesecih potem, ko postanejo brezposelni, prejmejo ponudbo za zaposlitev, vajeništvo, dodatno usposabljanje ali kombinacijo dela in usposabljanja“. |
| --- | --- |

(9)

V resoluciji z dne 6. julija 2010 o „spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom“ (4), je Evropski parlament pozval Komisijo in Svet, da predstavijo evropsko jamstvo za mlade, „tako da bi vsi mladi v Uniji imeli pravico, da v največ štirih mesecih potem, ko postanejo brezposelni, prejmejo ponudbo za zaposlitev, vajeništvo, dodatno usposabljanje ali kombinacijo dela in usposabljanja“.

| (10) | V svojem sporočilu „Mladi in mobilnost“ z dne 15. septembra 2010 je Komisija države članice spodbudila, naj uvedejo jamstva za mlade, vendar so se do zdaj izvajala v zelo omejenem obsegu. To priporočilo bi moralo ponovno poudariti, da si morajo države članice prizadevati za dosego navedenega cilja in pomagati pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju takih programov jamstva za mlade. |
| --- | --- |

(10)

V svojem sporočilu „Mladi in mobilnost“ z dne 15. septembra 2010 je Komisija države članice spodbudila, naj uvedejo jamstva za mlade, vendar so se do zdaj izvajala v zelo omejenem obsegu. To priporočilo bi moralo ponovno poudariti, da si morajo države članice prizadevati za dosego navedenega cilja in pomagati pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju takih programov jamstva za mlade.

| (11) | Svet je v svojih sklepih z dne 17.junija 2011 o spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 pozval države članice k hitremu ukrepanju z zagotavljanjem ukrepov na področju nadaljnjega izobraževanja, (pre)usposabljanja in aktiviranja mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, pri čemer so zajeti tudi osipniki. S tem bi dosegle cilj, da se navedene osebe v najkrajšem možnem obdobju vrnejo v izobraževanje, usposabljanje ali na trg dela ter da se zmanjša tveganje revščine in socialne izključenosti. Svet je priznal, da ima lahko segmentacija trgov dela negativne učinke na mladino, in pozval države članice, naj se s to segmentacijo spopadejo. |
| --- | --- |

(11)

Svet je v svojih sklepih z dne 17.junija 2011 o spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 pozval države članice k hitremu ukrepanju z zagotavljanjem ukrepov na področju nadaljnjega izobraževanja, (pre)usposabljanja in aktiviranja mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, pri čemer so zajeti tudi osipniki. S tem bi dosegle cilj, da se navedene osebe v najkrajšem možnem obdobju vrnejo v izobraževanje, usposabljanje ali na trg dela ter da se zmanjša tveganje revščine in socialne izključenosti. Svet je priznal, da ima lahko segmentacija trgov dela negativne učinke na mladino, in pozval države članice, naj se s to segmentacijo spopadejo.

| (12) | Priporočilo Sveta z dne 28.junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (5) se osredotoča na razvoj z dejstvi podprtih, celovitih in medsektorskih politik, ki zajemajo ukrepe za ponovno vključevanje ljudi, ki so opustili izobraževanje, in krepitev povezave med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter sektorjem zaposlovanja. Pri pripravi proračuna za leto 2012 je Evropski parlament podprl navedeni pristop in Komisijo pozval, naj začne izvajati pripravljalni ukrep za podporo vzpostavitvi jamstva za mlade v državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Priporočilo Sveta z dne 28.junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (5) se osredotoča na razvoj z dejstvi podprtih, celovitih in medsektorskih politik, ki zajemajo ukrepe za ponovno vključevanje ljudi, ki so opustili izobraževanje, in krepitev povezave med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter sektorjem zaposlovanja. Pri pripravi proračuna za leto 2012 je Evropski parlament podprl navedeni pristop in Komisijo pozval, naj začne izvajati pripravljalni ukrep za podporo vzpostavitvi jamstva za mlade v državah članicah.

| (13) | V svežnju za zaposlovanje „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, ki ga je Komisija predlagala v svojem sporočilu z dne 18. aprila 2012, v katerem je pozvala k aktivni mobilizaciji držav članic, socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani pri odzivanju na trenutne izzive Unije na področju zaposlovanja, zlasti brezposelnosti mladih. Komisija je poudarila velik potencial zelenega gospodarstva, zdravstva in socialnega varstva ter sektorjev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za ustvarjanje delovnih mest in v ta namen izdala tri spremne akcijske načrte za nadaljnje ukrepanje. Po tem je Komisija v svojem sporočilu z dne 10. oktobra 2012 o močnejši evropski industriji za rast in oživitev gospodarstva izpostavila tudi šest obetavnih prednostnih področij za industrijske inovacije, ki prispevajo k prehodu na nizkoogljično in z viri gospodarno gospodarstvo. V svežnju za zaposlovanje je Komisija poudarila tudi, da imajo pomembno vlogo, tudi za mlade, spodbujanje podjetniškega mišljenja, večja razpoložljivost podpornih storitev in mikrofinanc za ustanovitev podjetja ter sheme za pretvorbo nadomestil za brezposelnost v subvencije za ustanovitev podjetja. Poleg tega je v svežnju za zaposlovanje predlagana uporaba subvencij za plače za spodbujanje neto novega zaposlovanja in usmerjeno znižanje davčne obremenitve (zlasti prispevkov delodajalcev za socialno varnost) za povečanje zaposlovanja ter spodbujanje uravnoteženih reform nad področju zakonodaje o varstvu zaposlitve, da bi se mladim zagotovil dostop do kakovostnih zaposlitev. |
| --- | --- |

(13)

V svežnju za zaposlovanje „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, ki ga je Komisija predlagala v svojem sporočilu z dne 18. aprila 2012, v katerem je pozvala k aktivni mobilizaciji držav članic, socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani pri odzivanju na trenutne izzive Unije na področju zaposlovanja, zlasti brezposelnosti mladih. Komisija je poudarila velik potencial zelenega gospodarstva, zdravstva in socialnega varstva ter sektorjev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za ustvarjanje delovnih mest in v ta namen izdala tri spremne akcijske načrte za nadaljnje ukrepanje. Po tem je Komisija v svojem sporočilu z dne 10. oktobra 2012 o močnejši evropski industriji za rast in oživitev gospodarstva izpostavila tudi šest obetavnih prednostnih področij za industrijske inovacije, ki prispevajo k prehodu na nizkoogljično in z viri gospodarno gospodarstvo. V svežnju za zaposlovanje je Komisija poudarila tudi, da imajo pomembno vlogo, tudi za mlade, spodbujanje podjetniškega mišljenja, večja razpoložljivost podpornih storitev in mikrofinanc za ustanovitev podjetja ter sheme za pretvorbo nadomestil za brezposelnost v subvencije za ustanovitev podjetja. Poleg tega je v svežnju za zaposlovanje predlagana uporaba subvencij za plače za spodbujanje neto novega zaposlovanja in usmerjeno znižanje davčne obremenitve (zlasti prispevkov delodajalcev za socialno varnost) za povečanje zaposlovanja ter spodbujanje uravnoteženih reform nad področju zakonodaje o varstvu zaposlitve, da bi se mladim zagotovil dostop do kakovostnih zaposlitev.

| (14) | Evropski parlament je dne 24. maja 2012 v svoji resoluciji o pobudi za priložnosti za mlade pozval države članice k hitremu in konkretnemu ukrepanju na nacionalni ravni, da se zagotovi, da se mladim v štirih mesecih potem, ko prenehajo z izobraževanjem, zagotovi dostojna zaposlitev, izobraževanje ali (pre)usposabljanje. Evropski parlament je poudaril, da mora jamstvo za mlade učinkovito izboljšati položaj mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter postopoma premagati težave z brezposelnostjo mladih v Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Evropski parlament je dne 24. maja 2012 v svoji resoluciji o pobudi za priložnosti za mlade pozval države članice k hitremu in konkretnemu ukrepanju na nacionalni ravni, da se zagotovi, da se mladim v štirih mesecih potem, ko prenehajo z izobraževanjem, zagotovi dostojna zaposlitev, izobraževanje ali (pre)usposabljanje. Evropski parlament je poudaril, da mora jamstvo za mlade učinkovito izboljšati položaj mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter postopoma premagati težave z brezposelnostjo mladih v Uniji.

| (15) | Evropski svet je 29. junija 2012 v svojih sklepi pozval države članice k močnejšim prizadevanjem za izboljšanje zaposlovanja mladih z „namenom, da mladi v nekaj mesecih po tem, ko zapustijo šolo, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.“ Poleg tega je sklenil, da navedeni ukrepi lahko dobijo podporo Evropskega socialnega sklada (ESS) in da bi morale države članice izkoristiti možnost financiranja subvencij za začasno zaposlovanje iz tega sklada. |
| --- | --- |

(15)

Evropski svet je 29. junija 2012 v svojih sklepi pozval države članice k močnejšim prizadevanjem za izboljšanje zaposlovanja mladih z „namenom, da mladi v nekaj mesecih po tem, ko zapustijo šolo, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.“ Poleg tega je sklenil, da navedeni ukrepi lahko dobijo podporo Evropskega socialnega sklada (ESS) in da bi morale države članice izkoristiti možnost financiranja subvencij za začasno zaposlovanje iz tega sklada.

| (16) | V sporočilu Komisije z 20. novembra 2012 z naslovom „Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate je opisan prispevek Unije k temu prizadevanju na področju izobraževanja. Opredeljena so glavna vprašanja, povezana z reformo in učinkovitostjo sistemov izobraževanja in usposabljanja; uskladitev ponujenih spretnosti trenutnim in prihodnjim potrebam trga dela, spodbujanje odprtih in prožnih načinov učenja in povečanje skupnih prizadevanj vseh zainteresiranimi strani, tudi na področju financiranja. |
| --- | --- |

(16)

V sporočilu Komisije z 20. novembra 2012 z naslovom „Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate je opisan prispevek Unije k temu prizadevanju na področju izobraževanja. Opredeljena so glavna vprašanja, povezana z reformo in učinkovitostjo sistemov izobraževanja in usposabljanja; uskladitev ponujenih spretnosti trenutnim in prihodnjim potrebam trga dela, spodbujanje odprtih in prožnih načinov učenja in povečanje skupnih prizadevanj vseh zainteresiranimi strani, tudi na področju financiranja.

| (17) | Svet je v svojem priporočilu Sveta z dne 20. decembra 2012 o priznavanju priložnostnega in neformalnega učenja (6) priporočil, da bi imele države članice najpozneje do leta 2018 vzpostavljen režim za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi in kot se jim zdi primerno. |
| --- | --- |

(17)

Svet je v svojem priporočilu Sveta z dne 20. decembra 2012 o priznavanju priložnostnega in neformalnega učenja (6) priporočil, da bi imele države članice najpozneje do leta 2018 vzpostavljen režim za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi in kot se jim zdi primerno.

| (18) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 28. novembra 2012 o letnem pregledu rasti za leto 2013) poudarila, da bi morale države članice zagotoviti prehajanje mladih od izobraževanja k zaposlitvi ter vzpostaviti in izvajati programe jamstva za mlade, s katerimi bi zagotovile, da vsi mladi pod 25. letom v štirih mesecih po tem, ko prenehajo z izobraževanjem ali postanejo brezposelni, prejmejo ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 28. novembra 2012 o letnem pregledu rasti za leto 2013) poudarila, da bi morale države članice zagotoviti prehajanje mladih od izobraževanja k zaposlitvi ter vzpostaviti in izvajati programe jamstva za mlade, s katerimi bi zagotovile, da vsi mladi pod 25. letom v štirih mesecih po tem, ko prenehajo z izobraževanjem ali postanejo brezposelni, prejmejo ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.

| (19) | Evropski svet je 8. februarja 2013 v svojih sklepih o večletnem finančnem okviru sklenil ustanoviti pobudo za zaposlovanje mladih v višini 6 milijard EUR za obdobje 2014–2020, da bi se podprli ukrepi iz svežnja o zaposlovanju mladih, ki ga je Komisija predlagala dne 5. decembra 2012, in zlasti za podporo jamstva za mlade. |
| --- | --- |

(19)

Evropski svet je 8. februarja 2013 v svojih sklepih o večletnem finančnem okviru sklenil ustanoviti pobudo za zaposlovanje mladih v višini 6 milijard EUR za obdobje 2014–2020, da bi se podprli ukrepi iz svežnja o zaposlovanju mladih, ki ga je Komisija predlagala dne 5. decembra 2012, in zlasti za podporo jamstva za mlade.

| (20) | Jamstvo za mlade bi se moralo izvajati s programom podpornih ukrepov in bi moralo biti prilagojeno nacionalnim, regionalnim in lokalnim razmeram. Ti ukrepi bi morali temeljiti na šestih sklopih: krepitev partnerskih pristopov, zgodnje posredovanje in aktiviranje, podporni ukrepi za pomoč pri vključevanju na trg dela, uporaba skladov Unije, ocenjevanje in stalno izboljševanje programa ter hitro izvajanje programa. Njihov cilj je preprečevanje osipa, spodbujanje zaposljivosti in odpravljanje praktičnih ovir za zaposlovanje. Podpirati jih je mogoče s skladi Unije in jih je treba stalno spremljati in izboljševati. |
| --- | --- |

(20)

Jamstvo za mlade bi se moralo izvajati s programom podpornih ukrepov in bi moralo biti prilagojeno nacionalnim, regionalnim in lokalnim razmeram. Ti ukrepi bi morali temeljiti na šestih sklopih: krepitev partnerskih pristopov, zgodnje posredovanje in aktiviranje, podporni ukrepi za pomoč pri vključevanju na trg dela, uporaba skladov Unije, ocenjevanje in stalno izboljševanje programa ter hitro izvajanje programa. Njihov cilj je preprečevanje osipa, spodbujanje zaposljivosti in odpravljanje praktičnih ovir za zaposlovanje. Podpirati jih je mogoče s skladi Unije in jih je treba stalno spremljati in izboljševati.

| (21) | Učinkovito usklajevanje in partnerstva na različnih področjih politike (zaposlovanje, izobraževanje, mladi, socialne zadeve itd.) so bistvenega pomena za povečanje kakovostnih možnosti za zaposlitev, vajeništvo in pripravništvo. |
| --- | --- |

(21)

Učinkovito usklajevanje in partnerstva na različnih področjih politike (zaposlovanje, izobraževanje, mladi, socialne zadeve itd.) so bistvenega pomena za povečanje kakovostnih možnosti za zaposlitev, vajeništvo in pripravništvo.

| (22) | Programi jamstva za mlade bi morali upoštevati raznovrstnost držav članic in njihova različna izhodišča glede stopnje brezposelnosti mladih, institucionalne ureditve in zmogljivosti različnih akterjev na trgu dela. Upoštevati bi morali tudi razlike v javnih proračunih in finančnih omejitvah glede dodeljevanja. V letnem pregledu rasti za leto 2013 Komisija ugotavlja, da bi bilo treba, če je to mogoče, okrepiti in dati prednost naložbam v izobraževanje, ob tem pa zagotoviti učinkovitost in uspešnost porabe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi vzdrževanju ali krepitvi obsega in učinkovitosti zavodov za zaposlovanje ter aktivnih politik trga dela, kot so usposabljanje za brezposelne in programi jamstva za mlade. Vzpostavitev takih programov je pomembna na dolgi rok, vendar je za preprečevanje dramatičnih učinkov gospodarske krize na trg dela potreben tudi kratkoročen odziv – |
| --- | --- |

(22)

Programi jamstva za mlade bi morali upoštevati raznovrstnost držav članic in njihova različna izhodišča glede stopnje brezposelnosti mladih, institucionalne ureditve in zmogljivosti različnih akterjev na trgu dela. Upoštevati bi morali tudi razlike v javnih proračunih in finančnih omejitvah glede dodeljevanja. V letnem pregledu rasti za leto 2013 Komisija ugotavlja, da bi bilo treba, če je to mogoče, okrepiti in dati prednost naložbam v izobraževanje, ob tem pa zagotoviti učinkovitost in uspešnost porabe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi vzdrževanju ali krepitvi obsega in učinkovitosti zavodov za zaposlovanje ter aktivnih politik trga dela, kot so usposabljanje za brezposelne in programi jamstva za mlade. Vzpostavitev takih programov je pomembna na dolgi rok, vendar je za preprečevanje dramatičnih učinkov gospodarske krize na trg dela potreben tudi kratkoročen odziv –

PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE:

| 1. | Zagotovijo, da vsi mladi, mlajši od 25. let, v obdobju štirih mesecev po tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo s formalnim izobraževanjem, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.
  Pri načrtovanju takega programa jamstva za mlade bi morale države članice upoštevati splošne vidike, npr. dejstvo, da mladi niso homogena skupina s podobnimi socialnimi razmerami, ter načela vzajemne obveznosti in potrebo po odpravljanju tveganja ciklov neaktivnosti.
  Izhodišče za izročitev jamstva za mlade mladi osebi bi morala biti prijava na zavodu za zaposlovanje, za tiste mlade, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, in niso prijavljeni na nobenem zavodu za zaposlovanje, pa bi morale države članice opredeliti ustrezno izhodišče za izročitev jamstva za mlade v istem štirimesečnem obdobju.
  Programi jamstva za mlade bi morali temeljiti na naslednjih smernicah, v skladu z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razmerami, ter upoštevati spol in raznolikosti mladih, ki so jim programi namenjeni: |
| --- | --- |

1.

Zagotovijo, da vsi mladi, mlajši od 25. let, v obdobju štirih mesecev po tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo s formalnim izobraževanjem, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.

Pri načrtovanju takega programa jamstva za mlade bi morale države članice upoštevati splošne vidike, npr. dejstvo, da mladi niso homogena skupina s podobnimi socialnimi razmerami, ter načela vzajemne obveznosti in potrebo po odpravljanju tveganja ciklov neaktivnosti.

Izhodišče za izročitev jamstva za mlade mladi osebi bi morala biti prijava na zavodu za zaposlovanje, za tiste mlade, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, in niso prijavljeni na nobenem zavodu za zaposlovanje, pa bi morale države članice opredeliti ustrezno izhodišče za izročitev jamstva za mlade v istem štirimesečnem obdobju.

Programi jamstva za mlade bi morali temeljiti na naslednjih smernicah, v skladu z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razmerami, ter upoštevati spol in raznolikosti mladih, ki so jim programi namenjeni:

Krepitev partnerskih pristopov

| 2. | Opredelijo ustrezne javne organe, zadolžene za vzpostavitev in upravljanje programov jamstva za mlade ter usklajevanje partnerstev na vseh ravneh in v vseh sektorjih. Kjer zaradi ustavnih razlogov ni mogoče, da bi država članica opredelila samo en javni organ, se opredelijo zadevni javni organi, s tem da je njihovo število čim manjše, opredeli pa se ena sama kontaktna točka, ki bo komunicirala s Komisijo o izvajanju jamstva za mlade. |
| --- | --- |

2.

Opredelijo ustrezne javne organe, zadolžene za vzpostavitev in upravljanje programov jamstva za mlade ter usklajevanje partnerstev na vseh ravneh in v vseh sektorjih. Kjer zaradi ustavnih razlogov ni mogoče, da bi država članica opredelila samo en javni organ, se opredelijo zadevni javni organi, s tem da je njihovo število čim manjše, opredeli pa se ena sama kontaktna točka, ki bo komunicirala s Komisijo o izvajanju jamstva za mlade.

| 3. | S krepitvijo sodelovanja med zavodi za zaposlovanje, ponudniki poklicnega usmerjanja, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje in službami za pomoč mladim ter z učinkovito uporabo vseh ustreznih informacijskih kanalov zagotovijo, da imajo mladi popoln dostop do vseh podatkov o razpoložljivih storitvah in podpori. |
| --- | --- |

3.

S krepitvijo sodelovanja med zavodi za zaposlovanje, ponudniki poklicnega usmerjanja, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje in službami za pomoč mladim ter z učinkovito uporabo vseh ustreznih informacijskih kanalov zagotovijo, da imajo mladi popoln dostop do vseh podatkov o razpoložljivih storitvah in podpori.

| 4. | Okrepijo partnerstva med delodajalci in zadevnimi akterji na trgu dela (zavodi za zaposlovanje, različne upravne ravni, sindikati in zavodi za mlade) za spodbujanje zaposlovanja, vajeništva in pripravništva za mlade. |
| --- | --- |

4.

Okrepijo partnerstva med delodajalci in zadevnimi akterji na trgu dela (zavodi za zaposlovanje, različne upravne ravni, sindikati in zavodi za mlade) za spodbujanje zaposlovanja, vajeništva in pripravništva za mlade.

| 5. | Vzpostavijo partnerstva med javnimi zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, službami za poklicno usmerjanje in drugimi specializiranimi zavodi za mlade (nevladne organizacije, mladinski centri in združenja), ki bodo pomagala olajšati prehod od brezposelnosti, neaktivnosti ali izobraževanja k zaposlitvi. |
| --- | --- |

5.

Vzpostavijo partnerstva med javnimi zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, službami za poklicno usmerjanje in drugimi specializiranimi zavodi za mlade (nevladne organizacije, mladinski centri in združenja), ki bodo pomagala olajšati prehod od brezposelnosti, neaktivnosti ali izobraževanja k zaposlitvi.

| 6. | Zagotovijo dejavno sodelovanje socialnih partnerjev na vseh ravneh pri oblikovanju in izvajanju politik, namenjenih mladim in spodbujajo sinergije med pobudami za vzpostavitev programov vajeništva in pripravništva. |
| --- | --- |

6.

Zagotovijo dejavno sodelovanje socialnih partnerjev na vseh ravneh pri oblikovanju in izvajanju politik, namenjenih mladim in spodbujajo sinergije med pobudami za vzpostavitev programov vajeništva in pripravništva.

| 7. | Zagotovijo posvetovanje z mladimi in/ali mladinskimi organizacijami ter njihovo udeležbo pri oblikovanju in nadaljnjem razvoju jamstva za mlade, da bi se storitve bolj prilagodile potrebam upravičencev in da bi se jim omogočila vloga v razširjanju ozaveščanja. |
| --- | --- |

7.

Zagotovijo posvetovanje z mladimi in/ali mladinskimi organizacijami ter njihovo udeležbo pri oblikovanju in nadaljnjem razvoju jamstva za mlade, da bi se storitve bolj prilagodile potrebam upravičencev in da bi se jim omogočila vloga v razširjanju ozaveščanja.

Zgodnje posredovanje in aktiviranje

| 8. | Razvijejo učinkovite strategije obveščanja, vključno s kampanjami za obveščanje in ozaveščanje, da se mlade spodbudi k prijavi na zavode za zaposlovanje, pri tem pa se osredotočijo na ranljive mlade, ki se soočajo z več ovirami (npr. socialno izključenostjo, revščino ali diskriminacijo), in mlade, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter upoštevajo njihova različna okolja (zlasti revščino, invalidnost, nizko stopnjo izobrazbe ali pripadnost etnični manjši/migrantski skupini). |
| --- | --- |

8.

Razvijejo učinkovite strategije obveščanja, vključno s kampanjami za obveščanje in ozaveščanje, da se mlade spodbudi k prijavi na zavode za zaposlovanje, pri tem pa se osredotočijo na ranljive mlade, ki se soočajo z več ovirami (npr. socialno izključenostjo, revščino ali diskriminacijo), in mlade, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter upoštevajo njihova različna okolja (zlasti revščino, invalidnost, nizko stopnjo izobrazbe ali pripadnost etnični manjši/migrantski skupini).

| 9. | Za boljšo podporo mladim in izboljšanje morebitne premajhne ozaveščenosti o obstoječih ponudbah razmislijo o vzpostavitvi skupnih „informacijskih točk“, tj. organizacij, ki bi zagotavljale usklajevanje med zadevnimi ustanovami in organizacijami, zlasti z javnim organom, pristojnim za upravljanje programa jamstva za mlade, da se zagotovi izmenjava informacij o mladih, ki prenehajo z izobraževanjem, zlasti tistih, pri katerih obstaja tveganje, da ne bodo dobili zaposlitve oziroma nadaljevali z izobraževanjem ali usposabljanjem. |
| --- | --- |

9.

Za boljšo podporo mladim in izboljšanje morebitne premajhne ozaveščenosti o obstoječih ponudbah razmislijo o vzpostavitvi skupnih „informacijskih točk“, tj. organizacij, ki bi zagotavljale usklajevanje med zadevnimi ustanovami in organizacijami, zlasti z javnim organom, pristojnim za upravljanje programa jamstva za mlade, da se zagotovi izmenjava informacij o mladih, ki prenehajo z izobraževanjem, zlasti tistih, pri katerih obstaja tveganje, da ne bodo dobili zaposlitve oziroma nadaljevali z izobraževanjem ali usposabljanjem.

| 10. | Zavodom za zaposlovanje in drugim partnerjem za pomoč mladim omogočijo, da čim prej zagotovijo individualno usmerjanje in načrtovanje ukrepov, vključno s prilagojenimi individualnimi programi podpore, ki temeljijo na načelu vzajemne obveznosti, ter stalno nadaljnje spremljanje, da bi se preprečil osip in zagotovilo pot proti izobraževanju in usposabljanju ali zaposlitvi. |
| --- | --- |

10.

Zavodom za zaposlovanje in drugim partnerjem za pomoč mladim omogočijo, da čim prej zagotovijo individualno usmerjanje in načrtovanje ukrepov, vključno s prilagojenimi individualnimi programi podpore, ki temeljijo na načelu vzajemne obveznosti, ter stalno nadaljnje spremljanje, da bi se preprečil osip in zagotovilo pot proti izobraževanju in usposabljanju ali zaposlitvi.

Podporni ukrepi za vključevanje na trg dela

Krepitev spretnosti

| 11. | Osipnikom in nizkousposobljenim mladim ponudijo programe za nadaljevanje izobraževanja in usposabljanja ali prekvalificiranje, ki bodo zagotovili učno okolje, ki bo ustrezalo njihovim potrebam in jim omogočilo pridobitev manjkajočih kvalifikacij. |
| --- | --- |

11.

Osipnikom in nizkousposobljenim mladim ponudijo programe za nadaljevanje izobraževanja in usposabljanja ali prekvalificiranje, ki bodo zagotovili učno okolje, ki bo ustrezalo njihovim potrebam in jim omogočilo pridobitev manjkajočih kvalifikacij.

| 12. | Zagotovijo, da ukrepi v okviru programa jamstva za mlade, namenjeni izboljšanju spretnosti in kompetenc, pomagajo odpraviti obstoječo neskladnost med ponudbo in povpraševanjem po spretnostih ter zadovoljiti potrebo po delovni sili. |
| --- | --- |

12.

Zagotovijo, da ukrepi v okviru programa jamstva za mlade, namenjeni izboljšanju spretnosti in kompetenc, pomagajo odpraviti obstoječo neskladnost med ponudbo in povpraševanjem po spretnostih ter zadovoljiti potrebo po delovni sili.

| 13. | Zagotovijo, da bodo prizadevanja za izboljšanje spretnosti in kompetenc vključevala znanja s področja IKT in digitalne spretnosti, izboljšajo status strokovnega znanja in kompetenc tako, da zagotovijo, da so učni programi in certifikacije na področju IKT skladni s standardi in mednarodno primerljivi. |
| --- | --- |

13.

Zagotovijo, da bodo prizadevanja za izboljšanje spretnosti in kompetenc vključevala znanja s področja IKT in digitalne spretnosti, izboljšajo status strokovnega znanja in kompetenc tako, da zagotovijo, da so učni programi in certifikacije na področju IKT skladni s standardi in mednarodno primerljivi.

| 14. | Spodbujajo šole, vključno s centri za poklicno usposabljanje, in zavode za zaposlovanje, da mladim stalno zagotavljajo usmerjanje na področju podjetništva in samozaposlitve, tudi s tečaji podjetništva. |
| --- | --- |

14.

Spodbujajo šole, vključno s centri za poklicno usposabljanje, in zavode za zaposlovanje, da mladim stalno zagotavljajo usmerjanje na področju podjetništva in samozaposlitve, tudi s tečaji podjetništva.

| 15. | Izvajajo Priporočilo z dne 20. decembra 2012 o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

15.

Izvajajo Priporočilo z dne 20. decembra 2012 o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja.

Ukrepi, povezani s trgom dela

| 16. | Kjer je ustrezno, zmanjšajo stroške dela, ki ne sodijo v plačo, da se izboljšajo obeti glede zaposlovanja mladih. |
| --- | --- |

16.

Kjer je ustrezno, zmanjšajo stroške dela, ki ne sodijo v plačo, da se izboljšajo obeti glede zaposlovanja mladih.

| 17. | V skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči uporabijo ciljno usmerjene in dobro zasnovane subvencije za plače in zaposlovanje ter s tem spodbujajo delodajalce, da mladim ponudijo nove priložnosti, npr. z vajeništvom, pripravništvom ali delovno prakso, zlasti za tiste, ki so najtežje zaposljivi. |
| --- | --- |

17.

V skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči uporabijo ciljno usmerjene in dobro zasnovane subvencije za plače in zaposlovanje ter s tem spodbujajo delodajalce, da mladim ponudijo nove priložnosti, npr. z vajeništvom, pripravništvom ali delovno prakso, zlasti za tiste, ki so najtežje zaposljivi.

| 18. | Spodbujajo mobilnost delovne sile z ozaveščanjem mladih o ponudbah za zaposlitev, pripravništva in vajeništva ter podpori na različnih področjih v različnih regijah in državah, na primer s službami in programi, ki mlade spodbujajo k mobilnosti in delu znotraj Unije; zagotovijo, da je mladim, ki najdejo zaposlitev na drugem območju ali v drugi državi članici, na voljo ustrezna podpora pri prilagajanju na novo okolje. |
| --- | --- |

18.

Spodbujajo mobilnost delovne sile z ozaveščanjem mladih o ponudbah za zaposlitev, pripravništva in vajeništva ter podpori na različnih področjih v različnih regijah in državah, na primer s službami in programi, ki mlade spodbujajo k mobilnosti in delu znotraj Unije; zagotovijo, da je mladim, ki najdejo zaposlitev na drugem območju ali v drugi državi članici, na voljo ustrezna podpora pri prilagajanju na novo okolje.

| 19. | Zagotovijo večjo razpoložljivost podpornih storitev za ustanovitev podjetij ter povečajo ozaveščenost o možnostih in perspektivah v zvezi s samozaposlitvijo, tudi s tesnejšim sodelovanjem med zavodi za zaposlovanje ter ponudniki podpornih storitev za podjetja in (mikro)financiranja. |
| --- | --- |

19.

Zagotovijo večjo razpoložljivost podpornih storitev za ustanovitev podjetij ter povečajo ozaveščenost o možnostih in perspektivah v zvezi s samozaposlitvijo, tudi s tesnejšim sodelovanjem med zavodi za zaposlovanje ter ponudniki podpornih storitev za podjetja in (mikro)financiranja.

| 20. | Okrepijo mehanizme za ponovno aktiviranje mladih, ki opustijo programe aktiviranja in nimajo več dostopa do koristi iz teh programov. |
| --- | --- |

20.

Okrepijo mehanizme za ponovno aktiviranje mladih, ki opustijo programe aktiviranja in nimajo več dostopa do koristi iz teh programov.

Uporaba skladov Unije

| 21. | V naslednjem obdobju 2014–2020 čim bolje uporabijo finančne instrumente kohezijske politike za podpiranje vzpostavljanja programov jamstva za mlade, kjer je to ustrezno za nacionalne okoliščine. V ta namen zagotovijo, da se prednost in ustrezna sredstva namenijo podpiranju vzpostavljanja in izvajanja ukrepov v zvezi z vzpostavljanjem programov jamstva za mlade, vključno z možnostmi financiranja usmerjenih subvencij za začasno zaposlovanje iz Evropskega socialnega sklada. Poleg tega, kolikor je mogoče, izrabijo razpoložljiva sredstva iz programskega obdobja 2007–2013. |
| --- | --- |

21.

V naslednjem obdobju 2014–2020 čim bolje uporabijo finančne instrumente kohezijske politike za podpiranje vzpostavljanja programov jamstva za mlade, kjer je to ustrezno za nacionalne okoliščine. V ta namen zagotovijo, da se prednost in ustrezna sredstva namenijo podpiranju vzpostavljanja in izvajanja ukrepov v zvezi z vzpostavljanjem programov jamstva za mlade, vključno z možnostmi financiranja usmerjenih subvencij za začasno zaposlovanje iz Evropskega socialnega sklada. Poleg tega, kolikor je mogoče, izrabijo razpoložljiva sredstva iz programskega obdobja 2007–2013.

| 22. | V pogodbi o partnerstvu v okviru priprav na obdobje 2014–2020 potrebno pozornost namenijo posebnim ciljem, povezanim z izvajanjem programov jamstva za mlade, kjer je to ustrezno za nacionalne okoliščine, in v operacijskih programih opišejo ukrepe, ki jih bodo podpirale v okviru ustreznih prednostnih naložb Evropskega socialnega sklada, zlasti tiste na področju trajnostne vključitve na trg dela mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter podporne ukrepe za mlade podjetnike in socialna podjetja skupaj z njihovim prispevkom k posebnim ciljem. |
| --- | --- |

22.

V pogodbi o partnerstvu v okviru priprav na obdobje 2014–2020 potrebno pozornost namenijo posebnim ciljem, povezanim z izvajanjem programov jamstva za mlade, kjer je to ustrezno za nacionalne okoliščine, in v operacijskih programih opišejo ukrepe, ki jih bodo podpirale v okviru ustreznih prednostnih naložb Evropskega socialnega sklada, zlasti tiste na področju trajnostne vključitve na trg dela mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ter podporne ukrepe za mlade podjetnike in socialna podjetja skupaj z njihovim prispevkom k posebnim ciljem.

| 23. | Kjer je upravičeno, za izvajanje jamstva za mlade v celoti in optimalno izkoristiti pobudo za zaposlovanje mladih. |
| --- | --- |

23.

Kjer je upravičeno, za izvajanje jamstva za mlade v celoti in optimalno izkoristiti pobudo za zaposlovanje mladih.

Ocenjevanje in stalno izboljševanje programov

| 24. | Spremljajo in ocenijo vse ukrepe iz programov jamstva za mlade, da bi oblikovali več z dejstvi podprtih politik in posredovanj na podlagi tega, kaj se je kje in zakaj obneslo, ter tako zagotovijo učinkovito uporabo virov in dobro donosnost naložb; stalno nadzirajo višino dodeljenih sredstev za vzpostavitev in izvajanje jamstva za mlade, zlasti v okviru operativnih programov kohezijske politike. |
| --- | --- |

24.

Spremljajo in ocenijo vse ukrepe iz programov jamstva za mlade, da bi oblikovali več z dejstvi podprtih politik in posredovanj na podlagi tega, kaj se je kje in zakaj obneslo, ter tako zagotovijo učinkovito uporabo virov in dobro donosnost naložb; stalno nadzirajo višino dodeljenih sredstev za vzpostavitev in izvajanje jamstva za mlade, zlasti v okviru operativnih programov kohezijske politike.

| 25. | Na nacionalni, regionalni in lokalni ravni spodbujajo dejavnosti vzajemnega učenja vseh strani, vključenih v odpravljanje brezposelnosti mladih, da se izboljša oblikovanje in izvedba prihodnjih programov jamstva za mlade. Kjer je ustrezno, v celoti uporabijo rezultate projektov, podprtih v okviru pripravljalnega ukrepa za programe jamstva za mlade. |
| --- | --- |

25.

Na nacionalni, regionalni in lokalni ravni spodbujajo dejavnosti vzajemnega učenja vseh strani, vključenih v odpravljanje brezposelnosti mladih, da se izboljša oblikovanje in izvedba prihodnjih programov jamstva za mlade. Kjer je ustrezno, v celoti uporabijo rezultate projektov, podprtih v okviru pripravljalnega ukrepa za programe jamstva za mlade.

| 26. | Okrepijo zmogljivosti vseh zainteresiranih strani, tudi zadevnih zavodov za zaposlovanje, vključenih v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje programov jamstva za mlade, da se odpravijo vse notranje in zunanje ovire, povezane s politiko in načinom razvijanja navedenih programov. |
| --- | --- |

26.

Okrepijo zmogljivosti vseh zainteresiranih strani, tudi zadevnih zavodov za zaposlovanje, vključenih v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje programov jamstva za mlade, da se odpravijo vse notranje in zunanje ovire, povezane s politiko in načinom razvijanja navedenih programov.

Izvajanje programov jamstva za mlade

| 27. | Čim prej izvedejo programe jamstva za mlade. Za tiste države članice, ki imajo najhujše proračunske težave in visoke stopnje mladih „NEET“ ali brezposelne mladine, bi se lahko preučila možnost postopnega izvajanja. |
| --- | --- |

27.

Čim prej izvedejo programe jamstva za mlade. Za tiste države članice, ki imajo najhujše proračunske težave in visoke stopnje mladih „NEET“ ali brezposelne mladine, bi se lahko preučila možnost postopnega izvajanja.

| 28. | Zagotovijo, da se programi jamstva za mlade ustrezno vključijo v prihodnje programe, ki jih sofinancira EU, po možnosti od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Pri izvajanju programov jamstva za mlade lahko države članice izkoristijo pobudo za zaposlovanje mladih. |
| --- | --- |

28.

Zagotovijo, da se programi jamstva za mlade ustrezno vključijo v prihodnje programe, ki jih sofinancira EU, po možnosti od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Pri izvajanju programov jamstva za mlade lahko države članice izkoristijo pobudo za zaposlovanje mladih.

PRIPOROČA, DA KOMISIJA:

Financiranje

| 1. | Spodbuja države članice, da kar najbolje izkoristijo Evropski socialni sklad, in sicer v skladu z ustreznimi prednostnimi naložbami Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2014–2020 ter pobudo za zaposlovanje mladih, kjer je to ustrezno, v podporo vzpostavitvi in izvajanju programov jamstva za mlade kot instrumenta politike za odpravljanje in preprečevanje brezposelnosti mladih in socialne izključenosti. |
| --- | --- |

1.

Spodbuja države članice, da kar najbolje izkoristijo Evropski socialni sklad, in sicer v skladu z ustreznimi prednostnimi naložbami Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2014–2020 ter pobudo za zaposlovanje mladih, kjer je to ustrezno, v podporo vzpostavitvi in izvajanju programov jamstva za mlade kot instrumenta politike za odpravljanje in preprečevanje brezposelnosti mladih in socialne izključenosti.

| 2. | Podpira načrtovanje dejavnosti v okviru skladov skupnega strateškega okvira Unije (Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo), vključno z vzajemnim učenjem, dejavnostmi mreženja in tehnično pomočjo. |
| --- | --- |

2.

Podpira načrtovanje dejavnosti v okviru skladov skupnega strateškega okvira Unije (Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo), vključno z vzajemnim učenjem, dejavnostmi mreženja in tehnično pomočjo.

Dobre prakse

| 3. | V celoti izkoristi možnosti novega program za socialne spremembe in inovacije, da bo zbrala primere dobre prakse izvajanja programov jamstva za mlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

3.

V celoti izkoristi možnosti novega program za socialne spremembe in inovacije, da bo zbrala primere dobre prakse izvajanja programov jamstva za mlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| 4. | Uporabi program „vzajemno učenje“ evropske strategije zaposlovanja, da bo države članice spodbudila k izmenjavi izkušenj in dobrih praks. |
| --- | --- |

4.

Uporabi program „vzajemno učenje“ evropske strategije zaposlovanja, da bo države članice spodbudila k izmenjavi izkušenj in dobrih praks.

Spremljanje

| 5. | Še naprej spremlja in v okviru letnega delovnega programa evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje redno poroča o napredku v zvezi z načrtovanjem, izvajanjem in rezultati programov jamstva za mlade. Zagotovi, da je o tem obveščen Odbor za zaposlovanje. |
| --- | --- |

5.

Še naprej spremlja in v okviru letnega delovnega programa evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje redno poroča o napredku v zvezi z načrtovanjem, izvajanjem in rezultati programov jamstva za mlade. Zagotovi, da je o tem obveščen Odbor za zaposlovanje.

| 6. | Spremlja izvajanje jamstva za mlade na podlagi tega priporočila prek večstranskega nadzora, ki ga zagotavlja Odbor za zaposlovanje, v okviru evropskega semestra, ter analizira učinek sprejetih politik in posameznim državam članicam po potrebi izdaja priporočila na podlagi smernic za politike držav članic na področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

6.

Spremlja izvajanje jamstva za mlade na podlagi tega priporočila prek večstranskega nadzora, ki ga zagotavlja Odbor za zaposlovanje, v okviru evropskega semestra, ter analizira učinek sprejetih politik in posameznim državam članicam po potrebi izdaja priporočila na podlagi smernic za politike držav članic na področju zaposlovanja.

Ozaveščanje

| 7. | Podpira dejavnosti ozaveščanja o vzpostavitvi jamstva za mlade v državah članicah ter pri tem uporabi evropski mladinski portal in zlasti sodeluje v informacijskih kampanjah tega portala. |
| --- | --- |

7.

Podpira dejavnosti ozaveščanja o vzpostavitvi jamstva za mlade v državah članicah ter pri tem uporabi evropski mladinski portal in zlasti sodeluje v informacijskih kampanjah tega portala.

V Luxembourgu, 22. aprila 2013

Za Svet

Predsednik

S. COVENEY

---

(1)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

1

(2)  UL L 205, 6.8.2005, str. 21.

2

(3)  UL L 198, 26.6.2008, str. 51.

3

(4)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

4

(5)  UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

5

(6)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

6

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/7

---

SKLEP SVETA

z dne 22. aprila 2013

o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

2013/C 120/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/C 218/01 z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so jih Svetu posredovale vlade držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 16. februarja 2010 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. marca 2010 do 28. februarja 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 16. februarja 2010 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. marca 2010 do 28. februarja 2013.

| (2) | Nove člane in nove nadomestne člane bi bilo treba imenovati za tri leta. |
| --- | --- |

(2)

Nove člane in nove nadomestne člane bi bilo treba imenovati za tri leta.

| (3) | Člani in nadomestni člani obdržijo svojo funkcijo, dokler se ne zamenjajo ali ponovno imenujejo – |
| --- | --- |

(3)

Člani in nadomestni člani obdržijo svojo funkcijo, dokler se ne zamenjajo ali ponovno imenujejo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu se za obdobje od 22. aprila 2013 do 28. februarja 2016 imenujejo:

I.   PREDSTAVNIKI VLAD

| Država članica | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Christian DENEVE | Jan BATEN
  Xavier LEBICHOT |
| Bolgarija | Vaska SEMERDZHIEVA | Atanas KOLCHAKOV
  Darina KONOVA |
| Češka | Jaroslav HLAVÍN | Anna SAMKOVÁ
  Anežka SIXTOVÁ |
| Danska | Charlotte SKJOLDAGER | Annemarie KNUDSEN
  Christine HOLM DONATZKY |
| Nemčija | Michael KOLL | Ellen ZWINK
  Kai SCHÄFER |
| Estonija | Veronika KAIDIS | Kristel PLANGI
  Rein REISBERG |
| Irska | Paula GOUGH | Michael WALSH
  John NEWHAM |
| Grčija | Antonios CHRISTODOULOU | Stamatina PISSIMISSI
  Aggeliki MOIROU |
| Španija | Dolores LIMÓN TAMÉS | Mario GRAU RÍOS
  Mercedes TEJEDOR AIBAR |
| Francija | Bénédicte LEGRAND-JUNG | Sophie BARON
  Olivier MEUNIER |
| Italija | Paolo PENNESI | Lorenzo FANTINI
  Paola CASTELLANO |
| Ciper | Leandros NICOLAIDES | Marios KOURTELLIS
  Anastasios YIANNAKI |
| Latvija | Māra VĪKSNE | Jolanta GEDUŠA
  Renārs LŪSIS |
| Litva | Aldona SABAITIENĖ | Vilija KONDROTIENĖ
  Nerita ŠOT |
| Luksemburg | Paul WEBER | Robert HUBERTY
  Carlo STEFFES |
| Madžarska | József BAKOS | Katalin BALOGH
  Éva GRÓNAI |
| Malta | Mark GAUCI | Vincent ATTARD
  David SALIBA |
| Nizozemska | Esther de KLEUVER | Martin G. DEN HELD
  Andre MARCET |
| Avstrija | Anna RITZBERGER-MOSER | Gertrud BREINDL
  Gerlinde ZINIEL |
| Poljska | Danuta KORADECKA | Daniel Andrzej PODGÓRSKI
  Roman SĄSIADEK |
| Portugalska | Pedro Nuno PIMENTA BRAZ | Carlos PEREIRA |
| Romunija | Livia COJOCARU | Anca PRICOP
  Marian TĂNASE |
| Slovenija | Tatjana PETRIČEK | Jože HAUKO
  Etbin TRATNIK |
| Slovaška | Romana ČERVIENKOVÁ | Eleonóra FABIÁNOVÁ
  Erich VASELÉNYI |
| Finska | Leo SUOMAA | Kristiina MUKALA
  Wiking HUSBERG |
| Švedska | Mikael SJÖBERG | Per EWALDSSON
  Boel CALLERMO |
| Združeno kraljestvo | Stuart BRISTOW | Clive FLEMING
  Stephen TAYLOR |

Država članica

Člani

Nadomestni člani

Belgija

Christian DENEVE

Jan BATEN

Xavier LEBICHOT

Bolgarija

Vaska SEMERDZHIEVA

Atanas KOLCHAKOV

Darina KONOVA

Češka

Jaroslav HLAVÍN

Anna SAMKOVÁ

Anežka SIXTOVÁ

Danska

Charlotte SKJOLDAGER

Annemarie KNUDSEN

Christine HOLM DONATZKY

Nemčija

Michael KOLL

Ellen ZWINK

Kai SCHÄFER

Estonija

Veronika KAIDIS

Kristel PLANGI

Rein REISBERG

Irska

Paula GOUGH

Michael WALSH

John NEWHAM

Grčija

Antonios CHRISTODOULOU

Stamatina PISSIMISSI

Aggeliki MOIROU

Španija

Dolores LIMÓN TAMÉS

Mario GRAU RÍOS

Mercedes TEJEDOR AIBAR

Francija

Bénédicte LEGRAND-JUNG

Sophie BARON

Olivier MEUNIER

Italija

Paolo PENNESI

Lorenzo FANTINI

Paola CASTELLANO

Ciper

Leandros NICOLAIDES

Marios KOURTELLIS

Anastasios YIANNAKI

Latvija

Māra VĪKSNE

Jolanta GEDUŠA

Renārs LŪSIS

Litva

Aldona SABAITIENĖ

Vilija KONDROTIENĖ

Nerita ŠOT

Luksemburg

Paul WEBER

Robert HUBERTY

Carlo STEFFES

Madžarska

József BAKOS

Katalin BALOGH

Éva GRÓNAI

Malta

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

David SALIBA

Nizozemska

Esther de KLEUVER

Martin G. DEN HELD

Andre MARCET

Avstrija

Anna RITZBERGER-MOSER

Gertrud BREINDL

Gerlinde ZINIEL

Poljska

Danuta KORADECKA

Daniel Andrzej PODGÓRSKI

Roman SĄSIADEK

Portugalska

Pedro Nuno PIMENTA BRAZ

Carlos PEREIRA

Romunija

Livia COJOCARU

Anca PRICOP

Marian TĂNASE

Slovenija

Tatjana PETRIČEK

Jože HAUKO

Etbin TRATNIK

Slovaška

Romana ČERVIENKOVÁ

Eleonóra FABIÁNOVÁ

Erich VASELÉNYI

Finska

Leo SUOMAA

Kristiina MUKALA

Wiking HUSBERG

Švedska

Mikael SJÖBERG

Per EWALDSSON

Boel CALLERMO

Združeno kraljestvo

Stuart BRISTOW

Clive FLEMING

Stephen TAYLOR

II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

| Država članica | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- |
| Belgija | François PHILIPS | Herman FONCK
  Stéphane LEPOUTRE |
| Bolgarija | Ivan KOKALOV | Aleksander ZAGOROV
  Reneta VASILEVA |
| Češka | Jaroslav ZAVADIL | Miroslav KOSINA
  Jindřich POLÍVKA |
| Danska | Heidi RØNNE MØLLER | Jan KAHR FREDERIKSEN |
| Nemčija | Marina SCHRÖDER | Horst RIESENBERG-MORDEJA
  Susanne JASPER |
| Estonija | Aija MAASIKAS | Peeter ROSS
  Ülo KRISTJUHAN |
| Irska | Sylvester CRONIN | Esther LYNCH
  Dessie ROBINSON |
| Grčija | Ioannis ADAMAKIS | Andreas STOIMENIDIS
  Efthimios THEOHARIS |
| Španija | Marisa RUFINO | Pedro J. LINARES
  Emilio GONZALEZ |
| Francija | Gilles SEITZ | Henri FOREST |
| Italija | Cinzia FRASCHERI | Marco LUPI
  Sebastiano CALLERI |
| Ciper | Nikos SATSIAS | Nikos ANDREOU
  Stelios CHRISTODOULOU |
| Latvija | Ziedonis ANTAPSONS | Mārtiņš PUŽULS
  Vladimirs NOVIKOVS |
| Litva | Inga RUGINIENĖ | Petras GRĖBLIAUSKAS
  Gediminas MOZŪRA |
| Luksemburg | Serge SCHIMOFF | Marcel GOEREND
  Robert FORNIERI |
| Madžarska | | |
| Malta | Joseph CARABOTT | Edwin BALZAN
  Chris ATTARD |
| Nizozemska | W. VAN VEELEN | H. VAN STEENBERGEN
  S. BALJEU |
| Avstrija | Ingrid REIFINGER | Julia NEDJELIK-LISCHKA
  Alexander HEIDER |
| Poljska | Iwona PAWLACZYK | Dariusz GOC
  Stanisław STOLARZ |
| Portugalska | Fernando José MACHADO GOMES | Georges CASULA
  Catarina FERREIRA TAVARES |
| Romunija | | |
| Slovenija | Lučka BÖHM | Aljoša ČEČ
  Bojan GOLJEVŠČEK |
| Slovaška | Peter RAMPAŠEK | Alexander TAŽÍK
  Bohuslav BENDÍK |
| Finska | Raili PERIMÄKI | Paula ILVESKIVI
  Erkki AUVINEN |
| Švedska | Christina JÄRNSTEDT | Jana FROMM
  Karin FRISTEDT |
| Združeno kraljestvo | Hugh ROBERTSON | |

Država članica

Člani

Nadomestni člani

Belgija

François PHILIPS

Herman FONCK

Stéphane LEPOUTRE

Bolgarija

Ivan KOKALOV

Aleksander ZAGOROV

Reneta VASILEVA

Češka

Jaroslav ZAVADIL

Miroslav KOSINA

Jindřich POLÍVKA

Danska

Heidi RØNNE MØLLER

Jan KAHR FREDERIKSEN

Nemčija

Marina SCHRÖDER

Horst RIESENBERG-MORDEJA

Susanne JASPER

Estonija

Aija MAASIKAS

Peeter ROSS

Ülo KRISTJUHAN

Irska

Sylvester CRONIN

Esther LYNCH

Dessie ROBINSON

Grčija

Ioannis ADAMAKIS

Andreas STOIMENIDIS

Efthimios THEOHARIS

Španija

Marisa RUFINO

Pedro J. LINARES

Emilio GONZALEZ

Francija

Gilles SEITZ

Henri FOREST

Italija

Cinzia FRASCHERI

Marco LUPI

Sebastiano CALLERI

Ciper

Nikos SATSIAS

Nikos ANDREOU

Stelios CHRISTODOULOU

Latvija

Ziedonis ANTAPSONS

Mārtiņš PUŽULS

Vladimirs NOVIKOVS

Litva

Inga RUGINIENĖ

Petras GRĖBLIAUSKAS

Gediminas MOZŪRA

Luksemburg

Serge SCHIMOFF

Marcel GOEREND

Robert FORNIERI

Madžarska

Malta

Joseph CARABOTT

Edwin BALZAN

Chris ATTARD

Nizozemska

W. VAN VEELEN

H. VAN STEENBERGEN

S. BALJEU

Avstrija

Ingrid REIFINGER

Julia NEDJELIK-LISCHKA

Alexander HEIDER

Poljska

Iwona PAWLACZYK

Dariusz GOC

Stanisław STOLARZ

Portugalska

Fernando José MACHADO GOMES

Georges CASULA

Catarina FERREIRA TAVARES

Romunija

Slovenija

Lučka BÖHM

Aljoša ČEČ

Bojan GOLJEVŠČEK

Slovaška

Peter RAMPAŠEK

Alexander TAŽÍK

Bohuslav BENDÍK

Finska

Raili PERIMÄKI

Paula ILVESKIVI

Erkki AUVINEN

Švedska

Christina JÄRNSTEDT

Jana FROMM

Karin FRISTEDT

Združeno kraljestvo

Hugh ROBERTSON

III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

| Država članica | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Kris DE MEESTER | Thierry VANMOL
  Marc JUNIUS |
| Bolgarija | Georgi STOEV | Ms Daniela SIMIDCHIEVA
  Petya GEOREVA |
| Češka | Karel PETRŽELKA | František HROBSKÝ
  Martin RÖHRICH |
| Danska | Christina SODE HASLUND | Karoline KLAKSVIG
  Sven-Peter NYGAARD |
| Nemčija | Eckhard METZE | Rüdiger TRIEBEL
  Stefan ENGEL |
| Estonija | Marek SEPP | Marju PEÄRNBERG
  Ülle MATT |
| Irska | Carl ANDERS | Theresa DOYLE
  Kevin ENRIGHT |
| Grčija | | |
| Španija | Isabel MAYA RUBIO | Laura CASTRILLO NUÑEZ
  José de la CAVADA HOYO |
| Francija | Nathalie BUET | Franck GAMBELLI
  Patrick LÉVY |
| Italija | Fabiola LEUZZI | Giorgio RUSSOMANNO
  Pietro MASCIOCCHI |
| Ciper | Emilios MICHAEL | Polyvios POLYVIOU
  Lena PANAGIOTOU |
| Latvija | Aleksandrs GRIGORJEVS | Irēna UPZARE
  Andris POMMERS |
| Litva | Vaidotas LEVICKIS | Jonas GUZAVIČIUS |
| Luksemburg | Pierre BLAISE | François ENGELS
  Marc KIEFFER |
| Madžarska | | |
| Malta | John SCICLUNA | Andrew Agius MUSCAT
  Carmen BORG |
| Nizozemska | W.M.J.M. VAN MIERLO | R. VAN BEEK
  J.J.H. KONING |
| Avstrija | Christa SCHWENG | Alexander BURZ
  Pia-Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF |
| Poljska | Grzegorz JUSZCZYK | Grażyna SPYTEK-BANDURSKA |
| Portugalska | Luís HENRIQUE | Manuel Marcelino PENA COSTA
  Luís Miguel CORREIA MIRA |
| Romunija | Ovidiu NICOLESCU | Cristian HOTOBOC
  Irina Mirela MANOLE |
| Slovenija | Igor ANTAUER | Tatjana ČERIN
  Anže HIRŠL |
| Slovaška | Róbert MEITNER | |
| Finska | Katja LEPPÄNEN | Jan SCHUGK
  Rauno TOIVONEN |
| Švedska | Bodil MELLBLOM | Ned CARTER
  Cecilia ANDERSSON |
| Združeno kraljestvo | Guy BAILEY | |

Država članica

Člani

Nadomestni člani

Belgija

Kris DE MEESTER

Thierry VANMOL

Marc JUNIUS

Bolgarija

Georgi STOEV

Ms Daniela SIMIDCHIEVA

Petya GEOREVA

Češka

Karel PETRŽELKA

František HROBSKÝ

Martin RÖHRICH

Danska

Christina SODE HASLUND

Karoline KLAKSVIG

Sven-Peter NYGAARD

Nemčija

Eckhard METZE

Rüdiger TRIEBEL

Stefan ENGEL

Estonija

Marek SEPP

Marju PEÄRNBERG

Ülle MATT

Irska

Carl ANDERS

Theresa DOYLE

Kevin ENRIGHT

Grčija

Španija

Isabel MAYA RUBIO

Laura CASTRILLO NUÑEZ

José de la CAVADA HOYO

Francija

Nathalie BUET

Franck GAMBELLI

Patrick LÉVY

Italija

Fabiola LEUZZI

Giorgio RUSSOMANNO

Pietro MASCIOCCHI

Ciper

Emilios MICHAEL

Polyvios POLYVIOU

Lena PANAGIOTOU

Latvija

Aleksandrs GRIGORJEVS

Irēna UPZARE

Andris POMMERS

Litva

Vaidotas LEVICKIS

Jonas GUZAVIČIUS

Luksemburg

Pierre BLAISE

François ENGELS

Marc KIEFFER

Madžarska

Malta

John SCICLUNA

Andrew Agius MUSCAT

Carmen BORG

Nizozemska

W.M.J.M. VAN MIERLO

R. VAN BEEK

J.J.H. KONING

Avstrija

Christa SCHWENG

Alexander BURZ

Pia-Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF

Poljska

Grzegorz JUSZCZYK

Grażyna SPYTEK-BANDURSKA

Portugalska

Luís HENRIQUE

Manuel Marcelino PENA COSTA

Luís Miguel CORREIA MIRA

Romunija

Ovidiu NICOLESCU

Cristian HOTOBOC

Irina Mirela MANOLE

Slovenija

Igor ANTAUER

Tatjana ČERIN

Anže HIRŠL

Slovaška

Róbert MEITNER

Finska

Katja LEPPÄNEN

Jan SCHUGK

Rauno TOIVONEN

Švedska

Bodil MELLBLOM

Ned CARTER

Cecilia ANDERSSON

Združeno kraljestvo

Guy BAILEY

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval še člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se v informativne namene objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 22. aprila 2013

Za Svet

Predsednik

S. COVENEY

---

(1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 45, 20.2.2010, str. 5.

2

---

Evropska komisija

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. aprila 2013

2013/C 120/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3080 |
| JPY | japonski jen | 129,67 |
| DKK | danska krona | 7,4559 |
| GBP | funt šterling | 0,84580 |
| SEK | švedska krona | 8,5961 |
| CHF | švicarski frank | 1,2334 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,6535 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,899 |
| HUF | madžarski forint | 301,24 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7000 |
| PLN | poljski zlot | 4,1467 |
| RON | romunski leu | 4,3493 |
| TRY | turška lira | 2,3540 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2669 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3374 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1549 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5299 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6188 |
| KRW | južnokorejski won | 1 452,92 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,8804 |
| CNY | kitajski juan | 8,0650 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6070 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 709,69 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9728 |
| PHP | filipinski peso | 53,916 |
| RUB | ruski rubelj | 40,7829 |
| THB | tajski bat | 38,076 |
| BRL | brazilski real | 2,6266 |
| MXN | mehiški peso | 15,8922 |
| INR | indijska rupija | 70,7960 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3080

JPY

japonski jen

129,67

DKK

danska krona

7,4559

GBP

funt šterling

0,84580

SEK

švedska krona

8,5961

CHF

švicarski frank

1,2334

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,6535

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,899

HUF

madžarski forint

301,24

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7000

PLN

poljski zlot

4,1467

RON

romunski leu

4,3493

TRY

turška lira

2,3540

AUD

avstralski dolar

1,2669

CAD

kanadski dolar

1,3374

HKD

hongkonški dolar

10,1549

NZD

novozelandski dolar

1,5299

SGD

singapurski dolar

1,6188

KRW

južnokorejski won

1 452,92

ZAR

južnoafriški rand

11,8804

CNY

kitajski juan

8,0650

HRK

hrvaška kuna

7,6070

IDR

indonezijska rupija

12 709,69

MYR

malezijski ringit

3,9728

PHP

filipinski peso

53,916

RUB

ruski rubelj

40,7829

THB

tajski bat

38,076

BRL

brazilski real

2,6266

MXN

mehiški peso

15,8922

INR

indijska rupija

70,7960

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/13

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 4. marca 2013 o osnutku sklepa v zadevi COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja)

Država poročevalka: Bolgarija

2013/C 120/04

| 1. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije iz osnutka sklepa, da družba Microsoft Corporation (v nadaljnjem besedilu: Microsoft) ni izpolnila zavez iz Odločbe Komisije z dne 16. decembra 2009 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja), notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10033). |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije iz osnutka sklepa, da družba Microsoft Corporation (v nadaljnjem besedilu: Microsoft) ni izpolnila zavez iz Odločbe Komisije z dne 16. decembra 2009 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja), notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10033).

| 2. | Svetovalni odbor se strinja z višino globe, ki jo namerava Komisija naložiti družbi Microsoft. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja z višino globe, ki jo namerava Komisija naložiti družbi Microsoft.

| 3. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

| 4. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/14

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja)

2013/C 120/05

| (1) | Ta postopek se nanaša na naložitev globe v skladu s členom 23(2)(c) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2) družbi Microsoft Corporation (v nadaljnjem besedilu: Microsoft) zaradi kršitve odločbe o zavezah. |
| --- | --- |

(1)

Ta postopek se nanaša na naložitev globe v skladu s členom 23(2)(c) Uredbe (ES) št. 1/2003 (2) družbi Microsoft Corporation (v nadaljnjem besedilu: Microsoft) zaradi kršitve odločbe o zavezah.

| (2) | Komisija je 16. decembra 2009 sprejela odločbo o zavezah v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katero so postale zaveze družbe Microsoft zanjo zavezujoče, da bi se odpravili pomisleki Komisije glede vezane prodaje Microsoftovega spletnega brskalnika (Internet Explorer) s prevladujočim operacijskim sistemom (Windows) za odjemalske osebne računalnike (3). Zaveze so vključevale zlasti prikaz „izbirnega okna“, s katerim je uporabnikom sistema Windows v EGP omogočena lažja izbira njihovega najljubšega spletnega brskalnika. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 16. decembra 2009 sprejela odločbo o zavezah v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katero so postale zaveze družbe Microsoft zanjo zavezujoče, da bi se odpravili pomisleki Komisije glede vezane prodaje Microsoftovega spletnega brskalnika (Internet Explorer) s prevladujočim operacijskim sistemom (Windows) za odjemalske osebne računalnike (3). Zaveze so vključevale zlasti prikaz „izbirnega okna“, s katerim je uporabnikom sistema Windows v EGP omogočena lažja izbira njihovega najljubšega spletnega brskalnika.

| (3) | Družba Microsoft je julija 2012 po prejetju obvestila Komisije v zvezi z informacijami, pridobljenimi od enega od razvijalcev spletnih brskalnikov, priznala, da ni zagotovila prikaza izbirnega okna v vseh kopijah operacijskega sistema Windows 7 Service Pack 1 (v nadaljnjem besedilu: Windows 7 SP 1), kar je prizadelo približno 15,3 milijona osebnih računalnikov. |
| --- | --- |

(3)

Družba Microsoft je julija 2012 po prejetju obvestila Komisije v zvezi z informacijami, pridobljenimi od enega od razvijalcev spletnih brskalnikov, priznala, da ni zagotovila prikaza izbirnega okna v vseh kopijah operacijskega sistema Windows 7 Service Pack 1 (v nadaljnjem besedilu: Windows 7 SP 1), kar je prizadelo približno 15,3 milijona osebnih računalnikov.

| (4) | Komisija je 24. oktobra 2012 sprejela obvestilo o nasprotovanju. Microsoftu je bil omogočen dostop do spisa 6. novembra 2012, na obvestilo o nasprotovanju pa je odgovoril 2. decembra 2012. Microsoft ni zahteval ustnega zaslišanja. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 24. oktobra 2012 sprejela obvestilo o nasprotovanju. Microsoftu je bil omogočen dostop do spisa 6. novembra 2012, na obvestilo o nasprotovanju pa je odgovoril 2. decembra 2012. Microsoft ni zahteval ustnega zaslišanja.

| (5) | V osnutku sklepa je navedena ugotovitev, da je Microsoft ravnal malomarno in da zavez ni izpolnjeval 14 mesecev. Komisija je v osnutku sklepa tudi ugotovila, da je dejstvo, da ji je družba Microsoft omogočila hitrejšo preiskavo zadeve z zagotavljanjem dokazov o kršitvi zavez, olajševalni dejavnik. |
| --- | --- |

(5)

V osnutku sklepa je navedena ugotovitev, da je Microsoft ravnal malomarno in da zavez ni izpolnjeval 14 mesecev. Komisija je v osnutku sklepa tudi ugotovila, da je dejstvo, da ji je družba Microsoft omogočila hitrejšo preiskavo zadeve z zagotavljanjem dokazov o kršitvi zavez, olajševalni dejavnik.

| (6) | Prejel nisem nobenih zahtev ali pritožb od nobene stranke v postopku. Osnutek sklepa se nanaša le na nasprotovanje, o katerem so stranke imele priložnost izraziti svoje mnenje. Zato menim, da je bilo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic vseh strank v postopku v tej zadevi spoštovano. |
| --- | --- |

(6)

Prejel nisem nobenih zahtev ali pritožb od nobene stranke v postopku. Osnutek sklepa se nanaša le na nasprotovanje, o katerem so stranke imele priložnost izraziti svoje mnenje. Zato menim, da je bilo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic vseh strank v postopku v tej zadevi spoštovano.

V Bruslju, 5. marca 2013

Wouter WILS

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa predsednika Evropske komisije 2011/695/EU z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

2

(3)  Povzetek v UL C 36, 13.2.2010, str. 7.

3

---

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/15

---

Povzetek sklepa Komisije

z dne 6. marca 2013

v zvezi s postopkom o naložitvi globe v skladu s členom 23(2)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 zaradi neizpolnjevanja zavez, ki so postale zavezujoče z odločbo Komisije, sprejeto v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003

(Zadeva COMP/39.530 – Microsoft (vezana prodaja))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1210 final)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2013/C 120/06

Komisija je 6. marca 2013 sprejela sklep v zvezi s postopkom o naložitvi globe v skladu s členom 23(2)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  zaradi neizpolnjevanja zavez, ki so postale zavezujoče z odločbo Komisije, sprejeto v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003. Komisija v skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v tem povzetku objavlja imena strank in glavno vsebino sklepa, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti.

Ozadje zadeve

| (1) | Komisija je 16. decembra 2009 v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP. S to odločbo so zaveze, ki jih je ponudila družba Microsoft Corporation (v nadaljnjem besedilu: Microsoft), da bi odpravila pomisleke Komisije iz obvestila o nasprotovanju z dne 14. januarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: zaveze) (2), postale zavezujoče. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 16. decembra 2009 v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP. S to odločbo so zaveze, ki jih je ponudila družba Microsoft Corporation (v nadaljnjem besedilu: Microsoft), da bi odpravila pomisleke Komisije iz obvestila o nasprotovanju z dne 14. januarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: zaveze) (2), postale zavezujoče.

| (2) | predhodni pomisleki Komisije so se nanašali na vezano prodajo Microsoftovega spletnega brskalnika Internet Explorer (v nadaljnjem besedilu: IE) s prevladujočim operacijskim sistemom Windows za odjemalske osebne računalnike. |
| --- | --- |

(2)

predhodni pomisleki Komisije so se nanašali na vezano prodajo Microsoftovega spletnega brskalnika Internet Explorer (v nadaljnjem besedilu: IE) s prevladujočim operacijskim sistemom Windows za odjemalske osebne računalnike.

| (3) | Da bi odpravila predhodne pomisleke Komisije, se je družba Microsoft zlasti zavezala, da bo uporabnikom operacijskega sistema Windows ponudila nepristransko izbiro med več spletnimi brskalniki prek izbirnega okna v sistemih Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ter v operacijskih sistemih Windows za odjemalske osebne računalnike, ki se bodo prodajali pozneje. Družba Microsoft se je zavezala, da bo uporabnikom operacijskega sistema Windows, ki imajo IE nastavljen kot privzeti brskalnik, v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: EGP) na zaslonu prikazano izbirno okno. |
| --- | --- |

(3)

Da bi odpravila predhodne pomisleke Komisije, se je družba Microsoft zlasti zavezala, da bo uporabnikom operacijskega sistema Windows ponudila nepristransko izbiro med več spletnimi brskalniki prek izbirnega okna v sistemih Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ter v operacijskih sistemih Windows za odjemalske osebne računalnike, ki se bodo prodajali pozneje. Družba Microsoft se je zavezala, da bo uporabnikom operacijskega sistema Windows, ki imajo IE nastavljen kot privzeti brskalnik, v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: EGP) na zaslonu prikazano izbirno okno.

Postopek

| (4) | Komisija je bila 17. junija 2012 obveščena o možnosti, da družba Microsoft ne izpolnjuje svojih zavez. Družba Microsoft je 4. julija 2012 priznala, da izbirno okno uporabnikom operacijskega sistema Windows 7 Service Pack 1 (v nadaljnjem besedilu: Windows 7 SP 1) ni bilo prikazano. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je bila 17. junija 2012 obveščena o možnosti, da družba Microsoft ne izpolnjuje svojih zavez. Družba Microsoft je 4. julija 2012 priznala, da izbirno okno uporabnikom operacijskega sistema Windows 7 Service Pack 1 (v nadaljnjem besedilu: Windows 7 SP 1) ni bilo prikazano.

| (5) | 16. julija 2012 se je odločila, da ponovno odpre in začne postopek. 24. oktobra 2012 je sprejela obvestilo o nasprotovanju. 6. novembra 2012 je bil družbi Microsoft omogočen dostop do spisa Komisije. Družba Microsoft je 2. decembra 2012 odgovorila na obvestilo o nasprotovanju. |
| --- | --- |

(5)

16. julija 2012 se je odločila, da ponovno odpre in začne postopek. 24. oktobra 2012 je sprejela obvestilo o nasprotovanju. 6. novembra 2012 je bil družbi Microsoft omogočen dostop do spisa Komisije. Družba Microsoft je 2. decembra 2012 odgovorila na obvestilo o nasprotovanju.

| (6) | Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 4. marca 2013 izdal pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je 5. marca 2013 izdal končno poročilo. |
| --- | --- |

(6)

Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 4. marca 2013 izdal pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je 5. marca 2013 izdal končno poročilo.

Pravna ocena in globe

| (7) | Do kršitve je prišlo, ker družba Microsoft ni ravnala v skladu z oddelkom 2 zavez in uporabnikom znotraj EGP, ki imajo IE nastavljen kot privzeti brskalnik, na zaslonu ni bilo prikazano izbirno okno. |
| --- | --- |

(7)

Do kršitve je prišlo, ker družba Microsoft ni ravnala v skladu z oddelkom 2 zavez in uporabnikom znotraj EGP, ki imajo IE nastavljen kot privzeti brskalnik, na zaslonu ni bilo prikazano izbirno okno.

| (8) | Glede na Microsoftove argumente je Komisija ugotovila, da je Microsoft zaveze kršil 14 mesecev, in sicer od 17. maja 2011 do 16. julija 2012. Komisija je tudi ocenila, da je Microsoftova kršitev oddelka 2 zavez vplivala na približno 15,3 milijona uporabnikov. |
| --- | --- |

(8)

Glede na Microsoftove argumente je Komisija ugotovila, da je Microsoft zaveze kršil 14 mesecev, in sicer od 17. maja 2011 do 16. julija 2012. Komisija je tudi ocenila, da je Microsoftova kršitev oddelka 2 zavez vplivala na približno 15,3 milijona uporabnikov.

Malomarnost

| (9) | Družba Microsoft ni zagotovila prikaza izbirnega okna zadevnim uporabnikom zaradi vrste tehničnih napak. Zaradi svojih virov in znanja pa bi družba Microsoft morala preprečiti takšne napake in imeti vzpostavljene boljše postopke za zagotovitev, da se izbirno okno zadevnim uporabnikom pravilno prikaže. |
| --- | --- |

(9)

Družba Microsoft ni zagotovila prikaza izbirnega okna zadevnim uporabnikom zaradi vrste tehničnih napak. Zaradi svojih virov in znanja pa bi družba Microsoft morala preprečiti takšne napake in imeti vzpostavljene boljše postopke za zagotovitev, da se izbirno okno zadevnim uporabnikom pravilno prikaže.

| (10) | Komisija je sklenila, da je družba Microsoft ravnala malomarno. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je sklenila, da je družba Microsoft ravnala malomarno.

Teža

| (11) | Komisija poudarja, da je ne glede na posebne okoliščine primera neizpolnjevanje odločbe o zavezah načeloma resna kršitev prava Unije (3). |
| --- | --- |

(11)

Komisija poudarja, da je ne glede na posebne okoliščine primera neizpolnjevanje odločbe o zavezah načeloma resna kršitev prava Unije (3).

| (12) | Družba Microsoft je v zadevnem primeru s tem, ko ni ravnala v skladu z oddelkom 2 zavez, ravnala tudi v nasprotju z bistvenimi pomisleki Komisije glede konkurence in kršila svoje obveznosti iz zavez. Število prizadetih uporabnikov, tj. približno 15,3 milijona, je bilo precejšnje. |
| --- | --- |

(12)

Družba Microsoft je v zadevnem primeru s tem, ko ni ravnala v skladu z oddelkom 2 zavez, ravnala tudi v nasprotju z bistvenimi pomisleki Komisije glede konkurence in kršila svoje obveznosti iz zavez. Število prizadetih uporabnikov, tj. približno 15,3 milijona, je bilo precejšnje.

| (13) | Komisija zato meni, da je Microsoftova kršitev resna. |
| --- | --- |

(13)

Komisija zato meni, da je Microsoftova kršitev resna.

Trajanje

| (14) | Družba Microsoft je oddelek 2 zavez kršila v obdobju 14 mesecev. Pri določanju zneska globe je Komisija upoštevala dejstvo, da je 14 mesecev velik del celotnega obdobja veljavnosti oddelka 2 zavez (4 leta in 39 tednov). |
| --- | --- |

(14)

Družba Microsoft je oddelek 2 zavez kršila v obdobju 14 mesecev. Pri določanju zneska globe je Komisija upoštevala dejstvo, da je 14 mesecev velik del celotnega obdobja veljavnosti oddelka 2 zavez (4 leta in 39 tednov).

Olajševalni dejavniki

| (15) | Komisija je v sklepu ugotovila, da je dejstvo, da ji je družba Microsoft omogočila učinkovitejšo preiskavo zadeve z zagotavljanjem dokazov o kršitvi zavez, olajševalni dejavnik. Microsoft je uporabil svoje vire za temeljito preiskavo o vzrokih kršitve zavez. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v sklepu ugotovila, da je dejstvo, da ji je družba Microsoft omogočila učinkovitejšo preiskavo zadeve z zagotavljanjem dokazov o kršitvi zavez, olajševalni dejavnik. Microsoft je uporabil svoje vire za temeljito preiskavo o vzrokih kršitve zavez.

Odvračilni učinek

| (16) | Da bi zagotovila, da ima globa odvračilni učinek, je Komisija upoštevala velikost in vire družbe Microsoft. Zato je Komisija upoštevala dejstvo, da je promet družbe Microsoft v poslovnem letu od julija 2011 do junija 2012, tj. v zadnjem celem poslovnem letu družbe, znašal 73,723 milijonov USD (55,088 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(16)

Da bi zagotovila, da ima globa odvračilni učinek, je Komisija upoštevala velikost in vire družbe Microsoft. Zato je Komisija upoštevala dejstvo, da je promet družbe Microsoft v poslovnem letu od julija 2011 do junija 2012, tj. v zadnjem celem poslovnem letu družbe, znašal 73,723 milijonov USD (55,088 milijonov EUR).

Globa

| (17) | Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov je Komisija določila globo v višini 561 000 000 EUR, kar ustreza 1,02 % prometa družbe Microsoft v poslovnem letu od julija 2011 do junija 2012. |
| --- | --- |

(17)

Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov je Komisija določila globo v višini 561 000 000 EUR, kar ustreza 1,02 % prometa družbe Microsoft v poslovnem letu od julija 2011 do junija 2012.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL C 36, 13.2.2010, str. 7.

(3)  Glej zadevo T-141/08, E.ON Energie AG proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-5761, točka 279.

---

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/17

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. aprila 2013

o ustanovitvi strokovne skupine Komisije, imenovane „Platforma za dobro davčno upravljanje, agresivno davčno načrtovanje in dvojno obdavčevanje“

2013/C 120/07

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z dne 6. decembra 2012 (1) predstavila Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Hkrati s sporočilom je Komisija objavila dve priporočili, in sicer o agresivnem davčnem načrtovanju (2) in o ukrepih, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah (3). Ti področji sta danes še posebej pomembni, kot je poudaril tudi Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 19. aprila 2012 o pozivu h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajam (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z dne 6. decembra 2012 (1) predstavila Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Hkrati s sporočilom je Komisija objavila dve priporočili, in sicer o agresivnem davčnem načrtovanju (2) in o ukrepih, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah (3). Ti področji sta danes še posebej pomembni, kot je poudaril tudi Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 19. aprila 2012 o pozivu h konkretnim ukrepom za boj proti davčnim goljufijam in utajam (4).

| (2) | V skladu s priporočilom o agresivnem davčnem načrtovanju bi morale države članice sprejeti splošni predpis o preprečevanju zlorab, v skladu s katerim ne bi upoštevale umetnih ureditev, katerih glavni namen je izogibanje davkom, temveč bi uporabljale svoje davčne predpise s sklicevanjem na njihovo gospodarsko vsebino. Priporočilo prav tako poziva države članice, naj v konvencije o dvojnem obdavčevanju vključijo določbo za preprečevanje posebne oblike dvojnega neobdavčevanja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s priporočilom o agresivnem davčnem načrtovanju bi morale države članice sprejeti splošni predpis o preprečevanju zlorab, v skladu s katerim ne bi upoštevale umetnih ureditev, katerih glavni namen je izogibanje davkom, temveč bi uporabljale svoje davčne predpise s sklicevanjem na njihovo gospodarsko vsebino. Priporočilo prav tako poziva države članice, naj v konvencije o dvojnem obdavčevanju vključijo določbo za preprečevanje posebne oblike dvojnega neobdavčevanja.

| (3) | Priporočilo glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah, določa merila, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, katere tretje države ne izpolnjujejo teh minimalnih standardov. V njem je naveden tudi sklop ukrepov, ki jih države članice lahko sprejmejo v zvezi s takimi tretjimi državami in v korist tretjih držav, ki navedene standarde izpolnjujejo ali so zavezane k njihovemu izpolnjevanju. |
| --- | --- |

(3)

Priporočilo glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah, določa merila, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, katere tretje države ne izpolnjujejo teh minimalnih standardov. V njem je naveden tudi sklop ukrepov, ki jih države članice lahko sprejmejo v zvezi s takimi tretjimi državami in v korist tretjih držav, ki navedene standarde izpolnjujejo ali so zavezane k njihovemu izpolnjevanju.

| (4) | Pomembno je, da se priporočili izvajata čim širše in da se pri tem uporabijo vse relevantne izkušnje, strokovno znanje in mnenja. Ti elementi bi morali biti upoštevani tudi v poročilu o uporabi zgoraj navedenih priporočil, ki naj bi ga Komisija objavila do konca leta 2015. Prav tako bi se morala Komisija nanje opirati pri svojem nadaljnjem delu na zadevnem področju. |
| --- | --- |

(4)

Pomembno je, da se priporočili izvajata čim širše in da se pri tem uporabijo vse relevantne izkušnje, strokovno znanje in mnenja. Ti elementi bi morali biti upoštevani tudi v poročilu o uporabi zgoraj navedenih priporočil, ki naj bi ga Komisija objavila do konca leta 2015. Prav tako bi se morala Komisija nanje opirati pri svojem nadaljnjem delu na zadevnem področju.

| (5) | Komisija je v zaključku svojega sporočila o dvojnem obdavčevanju na enotnem trgu (5) napovedala, da bo preučila potencialne koristi vzpostavitve foruma EU o dvojnem obdavčevanju, tj. strokovne skupine za razprave o težavah, povezanih s tem področjem. Glede na pomembnost teh težav za delovanje notranjega trga bi bilo smiselno o njih redno razpravljati v okviru strokovne skupine. Poleg tega je bilo v odgovorih, prejetih v okviru javnega posvetovanja Komisije o konkretnih primerih in možnih načinih preprečevanja dvojnega neobdavčevanja poudarjeno, da sta v praksi dvojno neobdavčevanje in dvojno obdavčevanje pogosto povezana in se zato ne bi smela obravnavati ločeno. Glede na to, da je dvojno neobdavčevanje povezano z agresivnim davčnim načrtovanjem, ki je eno od zgoraj navedenih vprašanj, je primerno, da se preprečevanje dvojnega obdavčevanja obravnava v okviru iste strokovne skupine (tj. te platforme). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v zaključku svojega sporočila o dvojnem obdavčevanju na enotnem trgu (5) napovedala, da bo preučila potencialne koristi vzpostavitve foruma EU o dvojnem obdavčevanju, tj. strokovne skupine za razprave o težavah, povezanih s tem področjem. Glede na pomembnost teh težav za delovanje notranjega trga bi bilo smiselno o njih redno razpravljati v okviru strokovne skupine. Poleg tega je bilo v odgovorih, prejetih v okviru javnega posvetovanja Komisije o konkretnih primerih in možnih načinih preprečevanja dvojnega neobdavčevanja poudarjeno, da sta v praksi dvojno neobdavčevanje in dvojno obdavčevanje pogosto povezana in se zato ne bi smela obravnavati ločeno. Glede na to, da je dvojno neobdavčevanje povezano z agresivnim davčnim načrtovanjem, ki je eno od zgoraj navedenih vprašanj, je primerno, da se preprečevanje dvojnega obdavčevanja obravnava v okviru iste strokovne skupine (tj. te platforme).

| (6) | Platforma bi morala omogočiti dialog na teh področjih in s tem poskrbeti za izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja ter upoštevanje mnenj vseh zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(6)

Platforma bi morala omogočiti dialog na teh področjih in s tem poskrbeti za izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja ter upoštevanje mnenj vseh zainteresiranih strani.

| (7) | Platformi bi morala predsedovati Komisija, vključevati pa bi morala predstavnike davčnih organov držav članic, organizacij, ki zastopajo gospodarstvo ali civilno družbo, ter oseb, dejavnih na področju davkov. |
| --- | --- |

(7)

Platformi bi morala predsedovati Komisija, vključevati pa bi morala predstavnike davčnih organov držav članic, organizacij, ki zastopajo gospodarstvo ali civilno družbo, ter oseb, dejavnih na področju davkov.

| (8) | Treba bi bilo določiti pravila o razkrivanju informacij s strani članov platforme. |
| --- | --- |

(8)

Treba bi bilo določiti pravila o razkrivanju informacij s strani članov platforme.

| (9) | Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6) – |
| --- | --- |

(9)

Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

S tem sklepom se vzpostavi strokovna skupina z imenom „Platforma za dobro davčno upravljanje, agresivno davčno načrtovanje in dvojno obdavčevanje“ (v nadaljnjem besedilu: platforma).

Člen 2

Naloge

Naloge platforme so:

| (a) | spodbujati razprave med gospodarstvom, civilno družbo in strokovnjaki nacionalnih davčnih organov o vprašanjih na področju dobrega upravljanja v davčnih zadevah, agresivnega davčnega načrtovanja in dvojnega obdavčevanja. Izraz „dobro upravljanje v davčnih zadevah“ zajema preglednost, izmenjavo informacij in pošteno davčno konkurenco; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati razprave med gospodarstvom, civilno družbo in strokovnjaki nacionalnih davčnih organov o vprašanjih na področju dobrega upravljanja v davčnih zadevah, agresivnega davčnega načrtovanja in dvojnega obdavčevanja. Izraz „dobro upravljanje v davčnih zadevah“ zajema preglednost, izmenjavo informacij in pošteno davčno konkurenco;

| (b) | Komisiji zagotavljati informacije, ki so pomembne za opredelitev prednostnih nalog na teh področjih ter za izbiro ustreznih načinov in instrumentov za doseganje napredka na teh področjih; |
| --- | --- |

(b)

Komisiji zagotavljati informacije, ki so pomembne za opredelitev prednostnih nalog na teh področjih ter za izbiro ustreznih načinov in instrumentov za doseganje napredka na teh področjih;

| (c) | prispevati k najboljši možni uporabi in izvajanju zgoraj omenjenih priporočil Komisije, in sicer z opredelitvijo tehničnih in praktičnih vprašanj, pomembnih za to področje, ter možnih rešitev; |
| --- | --- |

(c)

prispevati k najboljši možni uporabi in izvajanju zgoraj omenjenih priporočil Komisije, in sicer z opredelitvijo tehničnih in praktičnih vprašanj, pomembnih za to področje, ter možnih rešitev;

| (d) | Komisiji zagotavljati informacije, pomembne za pripravo njenega poročila o uporabi priporočila glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah, in priporočila o agresivnem davčnem načrtovanju; |
| --- | --- |

(d)

Komisiji zagotavljati informacije, pomembne za pripravo njenega poročila o uporabi priporočila glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah, in priporočila o agresivnem davčnem načrtovanju;

| (e) | razpravljati o praktičnih izkušnjah davčnih organov ter predstavnikov gospodarstva, civilne družbe in oseb, dejavnih na področju davkov, ter preučiti možne načine za učinkovitejše reševanje težav na področju dvojnega obdavčevanja, ki vplivajo na nemoteno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(e)

razpravljati o praktičnih izkušnjah davčnih organov ter predstavnikov gospodarstva, civilne družbe in oseb, dejavnih na področju davkov, ter preučiti možne načine za učinkovitejše reševanje težav na področju dvojnega obdavčevanja, ki vplivajo na nemoteno delovanje notranjega trga.

Člen 3

Posvetovanje

Komisija se lahko s platformo posvetuje o vseh vprašanjih v zvezi z dobrim upravljanjem v davčnih zadevah, agresivnim davčnim načrtovanjem in dvojnim obdavčevanjem.

Člen 4

Člani – imenovanje

1.   Platformo sestavlja največ 45 članov.

2.   Člani platforme so:

| (a) | davčni organi držav članic; |
| --- | --- |

(a)

davčni organi držav članic;

| (b) | do 15 organizacij, ki zastopajo gospodarstvo, civilno družbo in osebe, dejavne na področju davkov. |
| --- | --- |

(b)

do 15 organizacij, ki zastopajo gospodarstvo, civilno družbo in osebe, dejavne na področju davkov.

3.   Davčni organi vsake države članice imenujejo enega predstavnika izmed uradnikov, ki so zadolženi za čezmejno obdavčevanje s poudarkom na boju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju.

4.   Po povabilu k oddaji prijave generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo imenuje organizacije iz točke (b) odstavka 2 z znanjem na področjih iz člena 2, ki so se odzvale na povabilo k oddaji prijave.

5.   Organizacije pri oddaji prijave imenujejo enega predstavnika in enega nadomestnega predstavnika, ki nadomešča predstavnika, kadar je ta odsoten ali zadržan. Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo lahko ugovarja imenovanju predstavnika ali nadomestnega predstavnika, ki ga je predlagala organizacija, in sicer na podlagi ugotovitve, da ne izpolnjuje profila, zahtevanega v povabilu k oddaji prijave. V takih primerih se zadevno organizacijo zaprosi, da imenuje drugega predstavnika ali drugega nadomestnega predstavnika.

6.   Za imenovanje nadomestnih predstavnikov veljajo isti pogoji za kot za člane; nadomestni predstavniki avtomatično nadomeščajo odsotne ali zadržane člane.

7.   Organizacije se imenujejo za tri leta, razen če se jih nadomesti ali izključi na podlagi odstavka 9. Njihov mandat se lahko podaljša po tem, ko so se odzvale na nadaljnje povabilo k oddaji prijave.

8.   Organizacije, za katere je bilo ugotovljeno, da so primerne za članstvo, vendar niso bile imenovane, se lahko uvrstijo na rezervni seznam, ki se hrani tri leta in ga Komisija uporabi za imenovanje nadomestnih predstavnikov.

9.   Organizacije iz točke (b) odstavka 2 ali njihove predstavnike je mogoče nadomestiti ali izključiti za preostanek mandata v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | kadar organizacija ali njen predstavnik ne more več učinkovito prispevati k razpravam platforme; |
| --- | --- |

(a)

kadar organizacija ali njen predstavnik ne more več učinkovito prispevati k razpravam platforme;

| (b) | kadar organizacija ali njen predstavnik ne izpolnjuje pogoja iz člena 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

kadar organizacija ali njen predstavnik ne izpolnjuje pogoja iz člena 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| (c) | kadar organizacija ali njen predstavnik odstopi; |
| --- | --- |

(c)

kadar organizacija ali njen predstavnik odstopi;

| (d) | kadar je to zaželeno, da se ohrani uravnotežena zastopanost relevantnih strokovnih in interesnih področij. |
| --- | --- |

(d)

kadar je to zaželeno, da se ohrani uravnotežena zastopanost relevantnih strokovnih in interesnih področij.

Za razrešitev situacij iz prvega pododstavka lahko generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo, kadar je primerno, imenuje nadomestno organizacijo z rezervnega seznama iz odstavka 8 ali organizacijo zaprosi, da imenuje drugega predstavnika ali drugega nadomestnega predstavnika.

10.   Imena organizacij in njihovih predstavnikov se objavijo v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (v nadaljnjem besedilu: register) ter na posebni spletni strani.

11.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

Člen 5

Delovanje

1.   Platformi predseduje Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo ali njegov zastopnik.

2.   V dogovoru s predsednikom lahko platforma ustanovi podskupine za preučitev posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga določi platforma. Take podskupine se razpustijo takoj, ko izpolnijo mandat.

3.   Predsednik lahko povabi zunanje strokovnjake s posebnim znanjem o določeni zadevi na dnevnem redu, da začasno sodelujejo pri delu platforme ali njene podskupine. Poleg tega lahko predsednik kot opazovalce k sodelovanju povabi posameznike ali organizacije, kot so opredeljeni v pravilu 8(3) horizontalnih pravil o strokovnih skupinah (7), in države kandidatke. Kot opazovalce se lahko povabi zlasti predstavnike držav v procesu pristopa in mednarodnih organizacij.

4.   Člani in njihovi predstavniki kot tudi povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznost varovanja poslovne skrivnosti, določeno v pogodbah in drugih zadevnih pravilih Unije, ter pravila v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz Priloge k poslovniku Komisije (8). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe.

5.   Sestanki platforme in njenih podskupin navadno potekajo v prostorih Komisije. Komisija zagotovi tajniške storitve. Zainteresirani uradniki drugih služb Komisije lahko sodelujejo v postopku in se udeležujejo sestankov platforme in njenih podskupin.

6.   Platforma sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine.

7.   Komisija objavi vse relevantne dokumente o dejavnostih platforme (kot so dnevni redi, zapisniki in prispevki sodelujočih) v registru ali prek povezave iz registra na posebni spletni strani. Dokument se ne objavi, kadar bi njegovo razkritje oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljen v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (9).

Člen 6

Stroški sestankov

1.   Udeleženci, ki sodelujejo pri dejavnostih platforme, za svoje storitve niso plačani.

2.   Potne stroške in, kadar je ustrezno, stroške bivanja, ki jih imajo člani zaradi dejavnosti platforme, Komisija povrne v skladu s svojimi veljavnimi predpisi.

3.   Navedeni stroški se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.

Člen 7

Uporaba

Ta sklep se uporablja tri leta.

V Bruslju, 23. aprila 2013

Za Komisijo

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  COM(2012) 722.

1

(2)  C(2012) 8806 final.

2

(3)  C(2012) 8805 final.

3

(4)  P7_TA(2012) 0030.

4

(5)  COM(2011) 712 final.

5

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

6

(7)  Sporočilo predsednika Komisiji: Okvir za strokovne skupine Komisije: horizontalna pravila in javni register, C(2010) 7649 final.

7

(8)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26.

8

(9)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43. Te izjeme so namenjene zaščiti javne varnosti, vojaških zadev, mednarodnih odnosov, finančne, denarne ali gospodarske politike, zasebnosti in celovitosti posameznika, poslovnih interesov, sodnih postopkov in pravnih nasvetov, inšpekcij/preiskav/revizij in postopka odločanja institucije.

9

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/20

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EAC/S03/13

Pripravljalni ukrep: evropsko partnerstvo za šport

(Odprti postopek)

2013/C 120/08

1.   Cilji in opis

Namen tega razpisa za zbiranje predlogov je izvedba pripravljalnega ukrepa „evropsko partnerstvo za šport“ v skladu s sklepom Evropske komisije o sprejetju letnega delovnega programa 2013 za nepovratna sredstva in javna naročila za pripravljalni ukrep „evropsko partnerstvo za šport“ in posebne letne prireditve.

Glavni cilj tega pripravljalnega ukrepa je priprava prihodnjih ukrepov EU na tem področju, zlasti v okviru poglavja o športu predlaganega programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport 2014–2020 („Erasmus za vse“), ki temelji na prednostnih nalogah iz bele knjige o športu iz leta 2007 in sporočilu o razvijanju evropske razsežnosti v športu iz leta 2011.

Razpis za zbiranje predlogov bo podprl nadnacionalne projekte javnih organov ali neprofitnih organizacij, da se opredelijo in preskusijo primerna omrežja in dobre prakse v športu na naslednjih področjih:

| 1. | krepitev dobrega upravljanja in dvojnih poklicnih poti v športu s podpiranjem mobilnosti prostovoljcev, trenerjev, vodij in osebja neprofitnih športnih organizacij; |
| --- | --- |

1.

krepitev dobrega upravljanja in dvojnih poklicnih poti v športu s podpiranjem mobilnosti prostovoljcev, trenerjev, vodij in osebja neprofitnih športnih organizacij;

| 2. | zaščita športnikov, zlasti najmlajših, pred tveganji za zdravje in varnost z izboljšanjem pogojev za trening in tekmovanja; |
| --- | --- |

2.

zaščita športnikov, zlasti najmlajših, pred tveganji za zdravje in varnost z izboljšanjem pogojev za trening in tekmovanja;

| 3. | spodbujanje tradicionalnih evropskih športov in iger. |
| --- | --- |

3.

spodbujanje tradicionalnih evropskih športov in iger.

Služba Komisije, odgovorna za izvajanje in upravljanje tega ukrepa, je enota za šport Generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo.

2.   Upravičenost

2.1   Vlagatelj

Upravičeni vlagatelji so:

| — | javni organi, |
| --- | --- |

—

javni organi,

| — | neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

—

neprofitne organizacije.

Vlagatelji morajo imeti:

| — | pravni status, |
| --- | --- |

—

pravni status,

| — | sedež v eni od držav članic EU. |
| --- | --- |

—

sedež v eni od držav članic EU.

Fizične osebe ne morejo oddati vlog v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov.

2.2   Predlogi

Da se predlogi obravnavajo kot upravičeni v skladu s tem razpisom za zbiranje predlogov, morajo:

| — | biti predloženi na uradnem obrazcu vloge, ki je v celoti izpolnjen in podpisan, ter izpolnjevati njegove zahteve, |
| --- | --- |

—

biti predloženi na uradnem obrazcu vloge, ki je v celoti izpolnjen in podpisan, ter izpolnjevati njegove zahteve,

| — | prispeti do roka iz tega razpisa za zbiranje predlogov, |
| --- | --- |

—

prispeti do roka iz tega razpisa za zbiranje predlogov,

| — | vključevati ukrepe, ki jih v celoti izvajajo države članice Evropske unije, ter |
| --- | --- |

—

vključevati ukrepe, ki jih v celoti izvajajo države članice Evropske unije, ter

| — | zajemati nadnacionalno mrežo s partnerji iz najmanj petih držav članic EU. |
| --- | --- |

—

zajemati nadnacionalno mrežo s partnerji iz najmanj petih držav članic EU.

3.   Sredstva in trajanje projekta

Pod postavko „Pripravljalni ukrep evropsko partnerstvo za šport“ (člen 15.05.20) je za ta razpis za zbiranje predlogov na voljo proračun v višini 2 650 000 EUR.

Sofinanciranje EU se zagotovi v višini največ 80 % skupnih upravičenih stroškov. Najmanj 20 % skupnih upravičenih stroškov zagotovi vlagatelj z lastnim financiranjem. Spodbujajo se vloge z dodatnim zasebnim financiranjem tretjih strani; take vloge bodo dobile dodatne točke. Če projekti vključujejo določen odstotek zasebnega financiranja tretjih strani, se bo sofinanciranje EU zmanjšalo za enak odstotek.

Stroški osebja ne smejo presegati 50 % skupnih upravičenih stroškov. Prispevki v naravi niso sprejeti kot sofinanciranje. Glede na število in kakovost predloženih projektov si Komisija pridržuje pravico, da ne dodeli vseh razpoložljivih sredstev.

Projekti se morajo začeti med 1. januarjem 2014 in 31. marcem 2014 ter se končati najpozneje 30. junija 2015.

Obdobje upravičenosti stroškov je obdobje trajanja projekta, določeno s pogodbo.

4.   Rok za oddajo vlog

Vloge morajo biti Evropski komisiji poslane najpozneje do 19. julija 2013 (velja datum poštnega žiga) na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Education and Culture — Unit D2 (Sport) |
| J-70, 03/178 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Education and Culture — Unit D2 (Sport)

J-70, 03/178

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.   Več informacij

Ostala dokumentacija v zvezi s tem razpisom za zbiranje predlogov, tj. obrazec vloge ter vodnik po programu s tehničnimi in upravnimi specifikacijami, je na voljo na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/sport/preparatory_actions/doc1009_en.htm

Vloge morajo biti izpolnjene v skladu z navedeno dokumentacijo in predložene na predvidenih obrazcih.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/22

---

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39740 – Google

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 120/09

1.   UVOD

| 1. | V skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 1/2003) (1) lahko Komisija (kadar namerava sprejeti sklep, s katerim zahteva odpravo kršitve, in zadevna podjetja ponudijo zaveze, da bodo upoštevala pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija) s sklepom spremeni te zaveze v zavezujoče za podjetja. Veljavnost takšnega sklepa je lahko časovno omejena in Komisija lahko v njem navede, da ni več vzrokov za njeno ukrepanje. V skladu s členom 27(4) iste uredbe Komisija objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane tretje osebe lahko dajo svoje pripombe v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

1.

V skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 1/2003) (1) lahko Komisija (kadar namerava sprejeti sklep, s katerim zahteva odpravo kršitve, in zadevna podjetja ponudijo zaveze, da bodo upoštevala pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija) s sklepom spremeni te zaveze v zavezujoče za podjetja. Veljavnost takšnega sklepa je lahko časovno omejena in Komisija lahko v njem navede, da ni več vzrokov za njeno ukrepanje. V skladu s členom 27(4) iste uredbe Komisija objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane tretje osebe lahko dajo svoje pripombe v roku, ki ga določi Komisija.

2.   POVZETEK ZADEVE

| 2. | Komisija je 13. marca 2013 sprejela predhodno oceno v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 in jo naslovila na podjetje Google Inc. (v nadaljnjem besedilu: podjetje Google). |
| --- | --- |

2.

Komisija je 13. marca 2013 sprejela predhodno oceno v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 in jo naslovila na podjetje Google Inc. (v nadaljnjem besedilu: podjetje Google).

| 3. | V njej je zavzela stališče, da podjetje Google uporablja poslovne prakse, ki lahko kršijo člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in člen 54 Sporazuma o EGP. Navedene poslovne prakse so:






  — | podjetje Google pri rezultatih horizontalnih spletnih iskanj na iskalniku Google ugodneje obravnava spletne povezave do storitev vertikalnega spletnega iskanja na iskalniku Google v primerjavi s spletnimi povezavami do konkurenčnih storitev vertikalnega spletnega iskanja (prva poslovna praksa) (2), |
| --- | --- | --- |

3.

V njej je zavzela stališče, da podjetje Google uporablja poslovne prakse, ki lahko kršijo člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in člen 54 Sporazuma o EGP. Navedene poslovne prakse so:

—

podjetje Google pri rezultatih horizontalnih spletnih iskanj na iskalniku Google ugodneje obravnava spletne povezave do storitev vertikalnega spletnega iskanja na iskalniku Google v primerjavi s spletnimi povezavami do konkurenčnih storitev vertikalnega spletnega iskanja (prva poslovna praksa) (2),

| — | podjetje Google brez soglasja uporablja izvirno vsebino s spletnih strani tretjih oseb v svojih lastnih storitvah vertikalnega spletnega iskanja (druga poslovna praksa) (3), |
| --- | --- |

—

podjetje Google brez soglasja uporablja izvirno vsebino s spletnih strani tretjih oseb v svojih lastnih storitvah vertikalnega spletnega iskanja (druga poslovna praksa) (3),

| — | sporazumi podjetja Google de iure ali de facto zavezujejo spletne strani, ki so v lasti tretjih oseb (v poslovnem svetu znanih kot „založniki“), da za izpolnitev vseh ali večine potreb spletnega iskalnega marketinga izberejo podjetje Google (tretja poslovna praksa), ter |
| --- | --- |

—

sporazumi podjetja Google de iure ali de facto zavezujejo spletne strani, ki so v lasti tretjih oseb (v poslovnem svetu znanih kot „založniki“), da za izpolnitev vseh ali večine potreb spletnega iskalnega marketinga izberejo podjetje Google (tretja poslovna praksa), ter

| — | podjetje Google določa pogodbene omejitve pri upravljanju in prenosljivosti kampanj spletnega iskalnega marketinga na druge oglaševalske platforme spletnega iskanja (četrta poslovna praksa). |
| --- | --- |

—

podjetje Google določa pogodbene omejitve pri upravljanju in prenosljivosti kampanj spletnega iskalnega marketinga na druge oglaševalske platforme spletnega iskanja (četrta poslovna praksa).

3.   BISTVENA VSEBINA PONUJENIH ZAVEZ

| 4. | Podjetje Google ne soglaša z ugotovitvijo, da uporablja zgoraj opisane poslovne prakse, in s pravno analizo iz predhodne ocene Komisije. Kljub temu je ponudilo zaveze v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, da bi odpravilo predhodne konkurenčne pomisleke Komisije v zvezi z zgoraj navedenimi poslovnimi praksami. |
| --- | --- |

4.

Podjetje Google ne soglaša z ugotovitvijo, da uporablja zgoraj opisane poslovne prakse, in s pravno analizo iz predhodne ocene Komisije. Kljub temu je ponudilo zaveze v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, da bi odpravilo predhodne konkurenčne pomisleke Komisije v zvezi z zgoraj navedenimi poslovnimi praksami.

| 5. | Ključni elementi zavez so navedeni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

5.

Ključni elementi zavez so navedeni v nadaljevanju.

| 6. | Kar zadeva prvo poslovno prakso, bo podjetje Google označilo spletne povezave do lastnih storitev vertikalnega spletnega iskanja, ki so predmet ugodnejše obravnave v rezultatih horizontalnega spletnega iskanja na iskalniku Google. Oznaka bo uporabnike obveščala, da je podjetje Google dodalo spletne povezave do svojih lastnih storitev vertikalnega spletnega iskanja zaradi zagotavljanja dostopa do njih, tako da uporabniki spletnih povezav do Googlovih storitev vertikalnega spletnega iskanja ne bi pomotoma zamenjevali za spletne povezave do drugih rezultatov horizontalnega spletnega iskanja. Po potrebi bo oznaka tudi obveščala uporabnike, kje med rezultati horizontalnega spletnega iskanja na iskalniku Google lahko najdejo spletne povezave do alternativnih storitev vertikalnega spletnega iskanja. |
| --- | --- |

6.

Kar zadeva prvo poslovno prakso, bo podjetje Google označilo spletne povezave do lastnih storitev vertikalnega spletnega iskanja, ki so predmet ugodnejše obravnave v rezultatih horizontalnega spletnega iskanja na iskalniku Google. Oznaka bo uporabnike obveščala, da je podjetje Google dodalo spletne povezave do svojih lastnih storitev vertikalnega spletnega iskanja zaradi zagotavljanja dostopa do njih, tako da uporabniki spletnih povezav do Googlovih storitev vertikalnega spletnega iskanja ne bi pomotoma zamenjevali za spletne povezave do drugih rezultatov horizontalnega spletnega iskanja. Po potrebi bo oznaka tudi obveščala uporabnike, kje med rezultati horizontalnega spletnega iskanja na iskalniku Google lahko najdejo spletne povezave do alternativnih storitev vertikalnega spletnega iskanja.

| 7. | Podjetje Google bo po potrebi tudi jasno označilo spletne povezave do svojih lastnih storitev vertikalnega spletnega iskanja za razliko od drugih rezultatov horizontalnega spletnega iskanja, tako da se bodo uporabniki zavedali razlik med njimi. |
| --- | --- |

7.

Podjetje Google bo po potrebi tudi jasno označilo spletne povezave do svojih lastnih storitev vertikalnega spletnega iskanja za razliko od drugih rezultatov horizontalnega spletnega iskanja, tako da se bodo uporabniki zavedali razlik med njimi.

| 8. | Poleg tega bo podjetje Google na mestih, kjer pri svojih rezultatih horizontalnega spletnega iskanja navaja spletne povezave do lastne storitve vertikalnega spletnega iskanja (kot je opisano v točki (6) zgoraj), ki vsebuje oglasna sporočila za iskanje ali podobne oglasne spletne povezave v več kot 5 % vseh primerov, ko si stran ogledajo uporabniki iz EGP, na spletni strani rezultatov horizontalnega spletnega iskanja navedlo spletne povezave do treh relevantnih konkurenčnih storitev vertikalnega spletnega iskanja. Podjetje Google bo uporabnike jasno opozorilo na obstoj teh treh konkurenčnih spletnih povezav. Te tri konkurenčne storitve vertikalnega spletnega iskanja bo izbralo na podlagi mehanizmov, ki zagotavljajo njihovo ustreznost glede na iskalni niz. |
| --- | --- |

8.

Poleg tega bo podjetje Google na mestih, kjer pri svojih rezultatih horizontalnega spletnega iskanja navaja spletne povezave do lastne storitve vertikalnega spletnega iskanja (kot je opisano v točki (6) zgoraj), ki vsebuje oglasna sporočila za iskanje ali podobne oglasne spletne povezave v več kot 5 % vseh primerov, ko si stran ogledajo uporabniki iz EGP, na spletni strani rezultatov horizontalnega spletnega iskanja navedlo spletne povezave do treh relevantnih konkurenčnih storitev vertikalnega spletnega iskanja. Podjetje Google bo uporabnike jasno opozorilo na obstoj teh treh konkurenčnih spletnih povezav. Te tri konkurenčne storitve vertikalnega spletnega iskanja bo izbralo na podlagi mehanizmov, ki zagotavljajo njihovo ustreznost glede na iskalni niz.

| 9. | Kar zadeva drugo poslovno prakso, bo podjetje Google spletnim stranem tretjih oseb ponudilo spletno možnost, da se nobena njihova vsebina ne bo pojavila v storitvah vertikalnega spletnega iskanja podjetja Google. Na podlagi obvestila o izbiri te možnosti bo podjetje Google prenehalo objavljati zadevno vsebino v svojih storitvah vertikalnega spletnega iskanja. Izbira možnosti neobjave vsebin tretjih oseb ne bo neprimerno vplivala na to, kako visoko bodo njihove spletne strani uvrščene med rezultati horizontalnega spletnega iskanja na iskalniku Google. |
| --- | --- |

9.

Kar zadeva drugo poslovno prakso, bo podjetje Google spletnim stranem tretjih oseb ponudilo spletno možnost, da se nobena njihova vsebina ne bo pojavila v storitvah vertikalnega spletnega iskanja podjetja Google. Na podlagi obvestila o izbiri te možnosti bo podjetje Google prenehalo objavljati zadevno vsebino v svojih storitvah vertikalnega spletnega iskanja. Izbira možnosti neobjave vsebin tretjih oseb ne bo neprimerno vplivala na to, kako visoko bodo njihove spletne strani uvrščene med rezultati horizontalnega spletnega iskanja na iskalniku Google.

| 10. | Podjetje Google bo primernim storitvam vertikalnega spletnega iskanja, ki se osredotočajo na zagotavljanje storitev iskanja proizvodov ali iskanja na lokalni ravni, ponudilo tudi možnost, da označijo določene vrste informacij, tako da jih podjetje Google ne bo indeksiralo ali uporabilo. |
| --- | --- |

10.

Podjetje Google bo primernim storitvam vertikalnega spletnega iskanja, ki se osredotočajo na zagotavljanje storitev iskanja proizvodov ali iskanja na lokalni ravni, ponudilo tudi možnost, da označijo določene vrste informacij, tako da jih podjetje Google ne bo indeksiralo ali uporabilo.

| 11. | Poleg tega bo podjetje Google za založnike časopisov s sedežem v EGP ohranilo obstoječe mehanizme, ki jim omogočajo nadzor nad objavo njihovih vsebin na portalu Google News za vsako posamezno spletno stran. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega bo podjetje Google za založnike časopisov s sedežem v EGP ohranilo obstoječe mehanizme, ki jim omogočajo nadzor nad objavo njihovih vsebin na portalu Google News za vsako posamezno spletno stran.

| 12. | Zaveze iz zgoraj navedenih točk (6) do (11) se bodo uporabljale ne glede na to, ali storitev vertikalnega spletnega iskanja podjetja Google že obstaja ali bo uvedena v obdobju, na katerega se nanašajo zaveze. |
| --- | --- |

12.

Zaveze iz zgoraj navedenih točk (6) do (11) se bodo uporabljale ne glede na to, ali storitev vertikalnega spletnega iskanja podjetja Google že obstaja ali bo uvedena v obdobju, na katerega se nanašajo zaveze.

| 13. | Kar zadeva tretjo poslovno prakso, se podjetje Google v zvezi s spletnimi iskanji uporabnikov iz EGP zavezuje, da njegovi sporazumi z založniki ne bodo več vsebovali določb ali nalagali nezapisanih obveznosti, na podlagi katerih bi morali slednji za izpolnitev svojih potreb spletnega iskalnega marketinga de iure ali de facto izbrati izključno podjetje Google. |
| --- | --- |

13.

Kar zadeva tretjo poslovno prakso, se podjetje Google v zvezi s spletnimi iskanji uporabnikov iz EGP zavezuje, da njegovi sporazumi z založniki ne bodo več vsebovali določb ali nalagali nezapisanih obveznosti, na podlagi katerih bi morali slednji za izpolnitev svojih potreb spletnega iskalnega marketinga de iure ali de facto izbrati izključno podjetje Google.

| 14. | Kar zadeva četrto poslovno prakso, podjetje Google ne bo več nalagalo nobenih pisnih ali nezapisanih obveznosti (tudi ne v pogojih uporabe storitve AdWords API), ki bi oglaševalcem preprečevale prenosljivost kampanj spletnega iskalnega marketinga s storitve AdWords podjetja Google na oglaševalske storitve drugih podjetij ali upravljanje kampanj spletnega iskalnega marketinga s pomočjo oglaševalskih storitev drugih podjetij. |
| --- | --- |

14.

Kar zadeva četrto poslovno prakso, podjetje Google ne bo več nalagalo nobenih pisnih ali nezapisanih obveznosti (tudi ne v pogojih uporabe storitve AdWords API), ki bi oglaševalcem preprečevale prenosljivost kampanj spletnega iskalnega marketinga s storitve AdWords podjetja Google na oglaševalske storitve drugih podjetij ali upravljanje kampanj spletnega iskalnega marketinga s pomočjo oglaševalskih storitev drugih podjetij.

| 15. | Zaveze bodo veljale pet let in tri mesece od dneva, ko je podjetje Google uradno obveščeno o sklepu Komisije v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003. Podjetje Google bo imenovalo tudi zaupnika, ki bo spremljal, ali podjetje ustrezno izpolnjuje zaveze. |
| --- | --- |

15.

Zaveze bodo veljale pet let in tri mesece od dneva, ko je podjetje Google uradno obveščeno o sklepu Komisije v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003. Podjetje Google bo imenovalo tudi zaupnika, ki bo spremljal, ali podjetje ustrezno izpolnjuje zaveze.

| 16. | Ponujene zaveze v angleškem jeziku so v celoti objavljene na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

16.

Ponujene zaveze v angleškem jeziku so v celoti objavljene na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

4.   VABILO K PREDLOŽITVI PRIPOMB

| 17. | Komisija namerava v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 sprejeti sklep, na podlagi katerega bodo zaveze podjetja Google, povzete v tem dokumentu in objavljene na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče. |
| --- | --- |

17.

Komisija namerava v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 sprejeti sklep, na podlagi katerega bodo zaveze podjetja Google, povzete v tem dokumentu in objavljene na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče.

| 18. | Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 vabi zainteresirane tretje osebe, da predložijo svoje pripombe o zavezah. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v enem mesecu od datuma te objave. Poleg tega Komisija prosi zainteresirane tretje osebe, da predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj ustrezno izbrišejo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije ter jih nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“. |
| --- | --- |

18.

Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 vabi zainteresirane tretje osebe, da predložijo svoje pripombe o zavezah. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v enem mesecu od datuma te objave. Poleg tega Komisija prosi zainteresirane tretje osebe, da predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj ustrezno izbrišejo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije ter jih nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“.

| 19. | Odgovori in pripombe naj bodo po možnosti utemeljeni in naj odražajo relevantna dejstva. Če se vam zdi kateri koli element predlaganih zavez sporen, ste vabljeni, da predlagate tudi morebitno rešitev. |
| --- | --- |

19.

Odgovori in pripombe naj bodo po možnosti utemeljeni in naj odražajo relevantna dejstva. Če se vam zdi kateri koli element predlaganih zavez sporen, ste vabljeni, da predlagate tudi morebitno rešitev.

| 20. | Pripombe z navedbo sklicne številke AT.39740 – Google lahko pošljete Komisiji po elektronski pošti (COMP-GOOGLE-CASES@ec.europa.eu), po telefaksu (+32 22950128) ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

20.

Pripombe z navedbo sklicne številke AT.39740 – Google lahko pošljete Komisiji po elektronski pošti (COMP-GOOGLE-CASES@ec.europa.eu), po telefaksu (+32 22950128) ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Z učinkom od 1. decembra 2009 je člen 81 Pogodbe ES postal člen 101 PDEU, člen 82 Pogodbe ES pa člen 102 PDEU. Določbi obeh členov sta po vsebini istovetni. Za namene tega obvestila se sklicevanja na člena 101 in 102 PDEU štejejo za sklicevanja na člena 81 in 82 Pogodbe ES, če je to primerno.

(2)  Storitve vertikalnega spletnega iskanja so spletne storitve, ki so po svoji obliki omejene na vnaprej določeno posebno vrsto spletnih informacij. Storitve horizontalnega spletnega iskanja so spletne storitve, ki uporabnikom omogočajo iskanje vseh informacij na spletu, ne glede na naravo informacij.

(3)  V predhodni oceni ni bil preučen vidik prava intelektualne lastnine v zvezi z izvirnimi vsebinami s spletnih strani tretjih oseb, ki jih uporablja podjetje Google.

---

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6888 – Otsuka/Mitsui/Claris)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 120/10

| 1. | Komisija je 18. aprila 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Otsuka Pharmaceutical Factory Inc. („Otsuka“, Japonska), ki je del skupine Otsuka in v lasti holdinga Otsuka Holdings Co., Ltd.(Japonska), Mitsui & Co. Ltd („Mitsui“, Japonska) in Claris Lifescience Limited („Claris“, Indija) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Claris Otsuka Limited („JV“, Indija), ki je hčerinska družba podjetja Claris in je v njegovi 100-odstotni lasti. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. aprila 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Otsuka Pharmaceutical Factory Inc. („Otsuka“, Japonska), ki je del skupine Otsuka in v lasti holdinga Otsuka Holdings Co., Ltd.(Japonska), Mitsui & Co. Ltd („Mitsui“, Japonska) in Claris Lifescience Limited („Claris“, Indija) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Claris Otsuka Limited („JV“, Indija), ki je hčerinska družba podjetja Claris in je v njegovi 100-odstotni lasti.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Otsuka: farmacevtski izdelki, farmacevtski dodatki prehrani (2), potrošniško blago in embalaža, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Otsuka: farmacevtski izdelki, farmacevtski dodatki prehrani (2), potrošniško blago in embalaža,

| — | za Mitsui: prodaja, distribucija, nakup, trženje in dobava proizvodov, kot so: železo, jeklo, neželezne kovine, stroji, elektronske naprave, kemikalije, proizvodi, povezani z energijo, hrana in maloprodaja, storitve, povezane z življenjskim slogom in storitve za potrošnike, prodaja motornih vozil in motornih koles, |
| --- | --- |

—

za Mitsui: prodaja, distribucija, nakup, trženje in dobava proizvodov, kot so: železo, jeklo, neželezne kovine, stroji, elektronske naprave, kemikalije, proizvodi, povezani z energijo, hrana in maloprodaja, storitve, povezane z življenjskim slogom in storitve za potrošnike, prodaja motornih vozil in motornih koles,

| — | za Claris: proizvodnja in distribucija zdravil za intravensko infundiranje, generičnih zdravil, zdravil, ki temeljijo na raziskavah, ter zdravil za zdravljenje akutnih bolezni in kirurških stanj, |
| --- | --- |

—

za Claris: proizvodnja in distribucija zdravil za intravensko infundiranje, generičnih zdravil, zdravil, ki temeljijo na raziskavah, ter zdravil za zdravljenje akutnih bolezni in kirurških stanj,

| — | za Claris Otsuka Limited („JV“): proizvodnja, trženje in trgovanje s proizvodi za infuzijo, infuzijskimi raztopinami, zdravili za zdravljenje infekcij in ekspandri plazme. |
| --- | --- |

—

za Claris Otsuka Limited („JV“): proizvodnja, trženje in trgovanje s proizvodi za infuzijo, infuzijskimi raztopinami, zdravili za zdravljenje infekcij in ekspandri plazme.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (3) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (3) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6888 – Otsuka/Mitsui/Claris na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6888 – Otsuka/Mitsui/Claris na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  Izraz „farmacevtski dodatek prehrani“ se nanaša na linijo proizvodov, ki združuje področji „prehrane“ in „farmacevtskih izdelkov“.

(3)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 26.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6886 – Lindéngruppen/FAM/Höganäs)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 120/11

| 1. | Komisija je 18. aprila 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Lindéngruppen AB („Lindéngruppen“) in Foundation Asset Management Sweden AB („FAM“) nameravata z javno gotovinsko ponudbo pridobiti v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Höganäs AB („Höganäs“). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. aprila 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Lindéngruppen AB („Lindéngruppen“) in Foundation Asset Management Sweden AB („FAM“) nameravata z javno gotovinsko ponudbo pridobiti v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Höganäs AB („Höganäs“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Lindéngruppen: dolgoročni razvoj industrijskih podjetij, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Lindéngruppen: dolgoročni razvoj industrijskih podjetij,

| — | za FAM: upravljanje sredstev za nekatere fundacije; ter, |
| --- | --- |

—

za FAM: upravljanje sredstev za nekatere fundacije; ter,

| — | za Höganäs: proizvodnja kovinskega prahu. |
| --- | --- |

—

za Höganäs: proizvodnja kovinskega prahu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6886 – Lindéngruppen/FAM/Höganäs na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6886 – Lindéngruppen/FAM/Höganäs na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---