# Eiropas Savienības C 127/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.127.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 127 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 4. maijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.127.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 127

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 4. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2013/C 127/01 | Padomes Lēmums (2013. gada 22. aprīlis) par to, lai Eiropas statistikas padomdevēju komitejā ieceltu locekli, kas pārstāv Padomi | 1 |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 127/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| 2013/C 127/03 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 3. maijs) par finansējumu 2013. gada darba programmai attiecībā uz IT rīkiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā | 3 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2013/C 127/04 | Maltas valdības paziņojums saskaņā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 14 |
| 2013/C 127/05 | Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojuma papildinājums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas Permis de Rouffy saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu atradņu izpēti)
   (
  1
  ) | 15 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2013/C 127/01

Padomes Lēmums (2013. gada 22. aprīlis) par to, lai Eiropas statistikas padomdevēju komitejā ieceltu locekli, kas pārstāv Padomi

1

Eiropas Komisija

2013/C 127/02

Euro maiņas kurss

2

2013/C 127/03

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 3. maijs) par finansējumu 2013. gada darba programmai attiecībā uz IT rīkiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā

3

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2013/C 127/04

Maltas valdības paziņojums saskaņā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

14

2013/C 127/05

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojuma papildinājums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas Permis de Rouffy saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu atradņu izpēti)
   (
  1
  )

(Paziņojuma papildinājums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas Permis de Rouffy saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu atradņu izpēti)

1

15

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 127/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division) (
  1
  ) | 16 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 127/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 17 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 127/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division) (
  1
  )

Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division

1

16

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 127/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 22. aprīlis)

par to, lai Eiropas statistikas padomdevēju komitejā ieceltu locekli, kas pārstāv Padomi

2013/C 127/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK (2008. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju (1).

Ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas 2013. gada 25 marta ieteikumu.

tā kā:

| (1) | Maria Lucilia SALEMA E CARVALHO kundze ir atkāpusies no Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā tieši ieceltas locekles, kas pārstāv Padomi, amata. |
| --- | --- |

(1)

Maria Lucilia SALEMA E CARVALHO kundze ir atkāpusies no Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā tieši ieceltas locekles, kas pārstāv Padomi, amata.

| (2) | Ņemot vērā atkāpšanos, Padome ir nolēmusi iecelt Maurizio VICHI kungu par locekli, kas pārstāv Padomi Eiropas statistikas padomdevēju komitejā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā atkāpšanos, Padome ir nolēmusi iecelt Maurizio VICHI kungu par locekli, kas pārstāv Padomi Eiropas statistikas padomdevēju komitejā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Maurizio VICHI kungs tiek iecelts par locekli, kas pārstāv Padomi Eiropas statistikas padomdevēju komitejā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. aprīlī.

Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. GILMORE

---

(1)  OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.

1

---

Eiropas Komisija

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 3. maijs

2013/C 127/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3114 |
| JPY | Japānas jena | 128,60 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4533 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84310 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,5307 |
| CHF | Šveices franks | 1,2235 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6075 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,640 |
| HUF | Ungārijas forints | 296,12 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6999 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1407 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3031 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3543 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2780 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3263 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1754 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5391 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6173 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 437,83 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,7437 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0725 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5827 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 774,64 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9790 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,564 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,8208 |
| THB | Taizemes bāts | 38,791 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6334 |
| MXN | Meksikas peso | 15,9604 |
| INR | Indijas rūpija | 70,7170 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3114

JPY

Japānas jena

128,60

DKK

Dānijas krona

7,4533

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84310

SEK

Zviedrijas krona

8,5307

CHF

Šveices franks

1,2235

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6075

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,640

HUF

Ungārijas forints

296,12

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6999

PLN

Polijas zlots

4,1407

RON

Rumānijas leja

4,3031

TRY

Turcijas lira

2,3543

AUD

Austrālijas dolārs

1,2780

CAD

Kanādas dolārs

1,3263

HKD

Hongkongas dolārs

10,1754

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5391

SGD

Singapūras dolārs

1,6173

KRW

Dienvidkorejas vona

1 437,83

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,7437

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0725

HRK

Horvātijas kuna

7,5827

IDR

Indonēzijas rūpija

12 774,64

MYR

Malaizijas ringits

3,9790

PHP

Filipīnu peso

53,564

RUB

Krievijas rublis

40,8208

THB

Taizemes bāts

38,791

BRL

Brazīlijas reāls

2,6334

MXN

Meksikas peso

15,9604

INR

Indijas rūpija

70,7170

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 3. maijs)

par finansējumu 2013. gada darba programmai attiecībā uz IT rīkiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā

2013/C 127/03

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (1) (turpmāk “Finanšu regula”), un jo īpaši tās 84. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2), un jo īpaši tās 66. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 66. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (3) un jo īpaši tā 35. panta 2. punktu un 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un 94. pantu Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (4) (turpmāk “piemērošanas noteikumi”)pirms uzņemties izdevumu saistības no Savienības budžeta ir jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem, un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi pilnvaras. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un 94. pantu Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (4) (turpmāk “piemērošanas noteikumi”)pirms uzņemties izdevumu saistības no Savienības budžeta ir jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem, un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi pilnvaras.

| (2) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 noteikts, cik sīki jāapraksta finansēšanas lēmuma kārtība. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 noteikts, cik sīki jāapraksta finansēšanas lēmuma kārtība.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulas (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (5), 50. panta 1. punktā paredzēta ātrās reaģēšanas sistēmas izveide, lai paziņotu par tiešu vai netiešu risku cilvēku veselībai, kas rodas no pārtikas vai dzīvnieku barības, un Komisijas atbildība par tīkla pārvaldību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulas (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (5), 50. panta 1. punktā paredzēta ātrās reaģēšanas sistēmas izveide, lai paziņotu par tiešu vai netiešu risku cilvēku veselībai, kas rodas no pārtikas vai dzīvnieku barības, un Komisijas atbildība par tīkla pārvaldību.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (6) 28. pantā paredzēts, ka Komisija izveido un uztur publiski pieejamu ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistru. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (6) 28. pantā paredzēts, ka Komisija izveido un uztur publiski pieejamu ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistru.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (7) 20. pantā paredzēts, ka Komisija izveido un uztur produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistru. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (7) 20. pantā paredzēts, ka Komisija izveido un uztur produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistru.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (8) 25. pantā paredzēts, ka Savienība izveido aromatizējošu vielu sarakstu. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (8) 25. pantā paredzēts, ka Savienība izveido aromatizējošu vielu sarakstu.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (9) 31. panta 2. punktā paredzēts, ka Komisija izveido vienu vai vairākus reģistrus, lai reģistrētu informāciju par ģenētiskām modifikācijām ĢMO, ko var izmantot konkrētu ĢMO produktu atklāšanai un identifikācijai, lai atvieglotu pārdoto ĢMO produktu kontroli un inspekciju. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (9) 31. panta 2. punktā paredzēts, ka Komisija izveido vienu vai vairākus reģistrus, lai reģistrētu informāciju par ģenētiskām modifikācijām ĢMO, ko var izmantot konkrētu ĢMO produktu atklāšanai un identifikācijai, lai atvieglotu pārdoto ĢMO produktu kontroli un inspekciju.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulas (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (10), 4. līdz 8. pantā paredzēts starp ES dalībvalstīm un Eiropas Komisiju izveidot un uzturēt tīklu, ar kura palīdzību varētu īstenot ātru datu apmaiņu, nodrošinot konfidenciālas informācijas drošu apstrādi. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulas (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (10), 4. līdz 8. pantā paredzēts starp ES dalībvalstīm un Eiropas Komisiju izveidot un uzturēt tīklu, ar kura palīdzību varētu īstenot ātru datu apmaiņu, nodrošinot konfidenciālas informācijas drošu apstrādi.

| (9) | Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvas 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (11) 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā un 21. panta 6. punktā paredzēts izveidot tīklu, lai paziņotu par kaitīgu organismu parādīšanos un sniegtu ieteikumus par to, kā sastādīt vadlīnijas ekspertiem un valstu inspektoriem importa fitosanitāro inspekciju veikšanai, kā arī paredzētas programmas, kuru mērķis ir uzlabot valstu inspektoru zināšanas. |
| --- | --- |

(9)

Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvas 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (11) 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā un 21. panta 6. punktā paredzēts izveidot tīklu, lai paziņotu par kaitīgu organismu parādīšanos un sniegtu ieteikumus par to, kā sastādīt vadlīnijas ekspertiem un valstu inspektoriem importa fitosanitāro inspekciju veikšanai, kā arī paredzētas programmas, kuru mērķis ir uzlabot valstu inspektoru zināšanas.

| (10) | Padomes 1969. gada 8. decembra Direktīvas 69/464/EEK par kartupeļu vēža kontroli (12) 10. pantā, Padomes 1993. gada 4. oktobra Direktīvas 93/85/EEK par kartupeļu gaišās gredzenpuves kontroli (13) 1. panta a) apakšpunktā un 2. pantā, Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvas 98/57/EK par Ralstonia Solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. apkarošanu (14) 1. panta a) apakšpunktā un 2. pantā un Padomes 2007. gada 11. jūnija Direktīvas 2007/33/EK par kartupeļu cistu nematožu kontroli un ar ko atceļ Direktīvu 69/465/EEK (15), 1., 4. un 8. pantā paredzētas prasības attiecībā uz kartupeļu vēža, kartupeļu gaišās gredzenpuves, kartupeļu tumšās gredzenpuves un kartupeļu cistu nematožu kontroli, kuras visas ir ļoti nopietnas kartupeļu kultūras slimības. Šajos tiesību aktos paredzētas stingras prasības par regulāru apsekojumu veikšanu, lai kontrolētu iepriekš minēto kaitīgo organismu klātbūtni, kā arī pienākums ziņot Komisijai par šādu apsekojumu rezultātiem. |
| --- | --- |

(10)

Padomes 1969. gada 8. decembra Direktīvas 69/464/EEK par kartupeļu vēža kontroli (12) 10. pantā, Padomes 1993. gada 4. oktobra Direktīvas 93/85/EEK par kartupeļu gaišās gredzenpuves kontroli (13) 1. panta a) apakšpunktā un 2. pantā, Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvas 98/57/EK par Ralstonia Solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. apkarošanu (14) 1. panta a) apakšpunktā un 2. pantā un Padomes 2007. gada 11. jūnija Direktīvas 2007/33/EK par kartupeļu cistu nematožu kontroli un ar ko atceļ Direktīvu 69/465/EEK (15), 1., 4. un 8. pantā paredzētas prasības attiecībā uz kartupeļu vēža, kartupeļu gaišās gredzenpuves, kartupeļu tumšās gredzenpuves un kartupeļu cistu nematožu kontroli, kuras visas ir ļoti nopietnas kartupeļu kultūras slimības. Šajos tiesību aktos paredzētas stingras prasības par regulāru apsekojumu veikšanu, lai kontrolētu iepriekš minēto kaitīgo organismu klātbūtni, kā arī pienākums ziņot Komisijai par šādu apsekojumu rezultātiem.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (16), 76. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts finansēt tādas datu bāzes izstrādi, kurā vāc un glabā visu ar augu aizsardzības līdzekļiem saistīto informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (16), 76. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts finansēt tādas datu bāzes izstrādi, kurā vāc un glabā visu ar augu aizsardzības līdzekļiem saistīto informāciju.

| (12) | Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvas 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (17) 5. panta e) punktā paredzēts, ka Komisija publicē tādu šķirņu kopējo katalogu, uz kurām attiecas minētā direktīva. |
| --- | --- |

(12)

Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvas 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (17) 5. panta e) punktā paredzēts, ka Komisija publicē tādu šķirņu kopējo katalogu, uz kurām attiecas minētā direktīva.

| (13) | Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvas 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (18), 7. panta 6. punktā paredzēts, ka var pieņemt lēmumu veidot un publicēt kopējo šķirņu sarakstu. |
| --- | --- |

(13)

Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvas 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (18), 7. panta 6. punktā paredzēts, ka var pieņemt lēmumu veidot un publicēt kopējo šķirņu sarakstu.

| (14) | Padomes 1999. gada 22. decembra Direktīvas 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību 11. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija var publicēt sarakstu ar nosaukumu “Kopienas Apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai”. |
| --- | --- |

(14)

Padomes 1999. gada 22. decembra Direktīvas 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību 11. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija var publicēt sarakstu ar nosaukumu “Kopienas Apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai”.

| (15) | Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvas 2002/53/EEK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (19) 17. panta 1. punktā un Direktīvas 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (20) 17. panta pirmajā daļā paredzēts, ka Komisija publicē attiecīgi kopējo lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu katalogu. |
| --- | --- |

(15)

Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvas 2002/53/EEK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (19) 17. panta 1. punktā un Direktīvas 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (20) 17. panta pirmajā daļā paredzēts, ka Komisija publicē attiecīgi kopējo lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu katalogu.

| (16) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (21), 36. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts izveidot konsolidētu datu bāzi Savienības tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem, darot šādu informāciju publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (21), 36. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts izveidot konsolidētu datu bāzi Savienības tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem, darot šādu informāciju publiski pieejamu.

| (17) | Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvas 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (22), 8. pantā paredzēta uzraudzības plānu datubāzes izveide. |
| --- | --- |

(17)

Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvas 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (22), 8. pantā paredzēta uzraudzības plānu datubāzes izveide.

| (18) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulas (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (23), 6. panta 4. punktā paredzēts izveidot datubāzi saistībā ar govju sūkļveida encefalopātiju epidemioloģisko uzraudzību. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulas (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (23), 6. panta 4. punktā paredzēts izveidot datubāzi saistībā ar govju sūkļveida encefalopātiju epidemioloģisko uzraudzību.

| (19) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (24) 10. pantā noteikts, ka jāizveido un jāuztur datubāzes saistībā ar vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām. |
| --- | --- |

(19)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (24) 10. pantā noteikts, ka jāizveido un jāuztur datubāzes saistībā ar vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām.

| (20) | Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. panta 1. punktā paredzēts, ka Savienības finansiālo atbalstu var saņemt dzīvnieku identifikācijas un slimību reģistrācijas sistēmu ieviešanai. Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpiešķir, lai pārvaldītu un uzlabotu Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (ADNS), kuras pamatā ir Komisijas 2005. gada 1. marta Lēmums 2005/176/EK par kodificētas veidlapas un kodu noteikšanu dzīvnieku slimību izziņošanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/894/EEK (25). |
| --- | --- |

(20)

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. panta 1. punktā paredzēts, ka Savienības finansiālo atbalstu var saņemt dzīvnieku identifikācijas un slimību reģistrācijas sistēmu ieviešanai. Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpiešķir, lai pārvaldītu un uzlabotu Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu (ADNS), kuras pamatā ir Komisijas 2005. gada 1. marta Lēmums 2005/176/EK par kodificētas veidlapas un kodu noteikšanu dzīvnieku slimību izziņošanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/894/EEK (25).

| (21) | Padomes Lēmuma 2009/470/EK 36. pantā paredzēts, ka Savienības finansiālo ieguldījumu var piešķirt atsevišķām datorizētām sistēmām, ko izmanto saistībā ar tirdzniecību un importu Savienības robežās. |
| --- | --- |

(21)

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 36. pantā paredzēts, ka Savienības finansiālo ieguldījumu var piešķirt atsevišķām datorizētām sistēmām, ko izmanto saistībā ar tirdzniecību un importu Savienības robežās.

| (22) | Ir jāturpina sniegt finansiāls atbalsts, lai mitinātu, pārvaldītu un uzturētu integrēto datorizēto veterināro sistēmu TRACES (tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma), kas ieviesta ar Komisijas 2002. gada 30. decembra Lēmumu 2003/24/EK par integrētas datorizētas veterinārās sistēmas izveidi (26). |
| --- | --- |

(22)

Ir jāturpina sniegt finansiāls atbalsts, lai mitinātu, pārvaldītu un uzturētu integrēto datorizēto veterināro sistēmu TRACES (tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma), kas ieviesta ar Komisijas 2002. gada 30. decembra Lēmumu 2003/24/EK par integrētas datorizētas veterinārās sistēmas izveidi (26).

| (23) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2009/470/EK 27. pantu dalībvalstīm jāiesniedz pieteikumi izskaušanas/kontroles programmām, ziņojumiem un izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumiem saistībā ar apstiprinātajām programmām; tiešsaistes sistēmas izstrāde pieteikumu, ziņojumu un izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumu iesniegšanai paātrinātu informācijas apstrādi. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2009/470/EK 27. pantu dalībvalstīm jāiesniedz pieteikumi izskaušanas/kontroles programmām, ziņojumiem un izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumiem saistībā ar apstiprinātajām programmām; tiešsaistes sistēmas izstrāde pieteikumu, ziņojumu un izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumu iesniegšanai paātrinātu informācijas apstrādi.

| (24) | Lai nodrošinātu to koordināciju un efektīvu Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta IT plāna īstenošanu, ar šo lēmumu būtu jāapstiprina minēto darbību darba programma 2013. gadam kopā ar vajadzīgo finansējumu. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu to koordināciju un efektīvu Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta IT plāna īstenošanu, ar šo lēmumu būtu jāapstiprina minēto darbību darba programma 2013. gadam kopā ar vajadzīgo finansējumu.

| (25) | Šis lēmums ir finansēšanas lēmums arī attiecībā uz netieši centralizētas vai kopējas pārvaldības izdevumiem, kas jāsedz no ES budžeta. |
| --- | --- |

(25)

Šis lēmums ir finansēšanas lēmums arī attiecībā uz netieši centralizētas vai kopējas pārvaldības izdevumiem, kas jāsedz no ES budžeta.

| (26) | Pamatojoties uz Finanšu regulas 92. pantu un īstenošanas kārtības 111. pantu, šajā finansēšanas lēmumā var ietvert arī procentu maksu par novēlotu maksājumu. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Finanšu regulas 92. pantu un īstenošanas kārtības 111. pantu, šajā finansēšanas lēmumā var ietvert arī procentu maksu par novēlotu maksājumu.

| (27) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(27)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo pieņem darba programmu 2013. gadam attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar IT rīku pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā izstrādi un uzturēšanu (turpmāk “darba programma”), kā izklāstīts pielikumā. Tās pieņemšana ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 84. panta nozīmē.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautais maksimālais ieguldījums darba programmas īstenošanā ir EUR 7 290 000, un to finansēs no šādām 2013. gada Eiropas Savienības vispārējā budžeta pozīcijām:

| a) | budžeta pozīcija 17 04 02 01 – EUR 4 889 000; |
| --- | --- |

a)

budžeta pozīcija 17 04 02 01 – EUR 4 889 000;

| b) | budžeta pozīcija 17 04 04 01 – EUR 1 350 000; |
| --- | --- |

b)

budžeta pozīcija 17 04 04 01 – EUR 1 350 000;

| c) | budžeta pozīcija 17 04 07 01 – EUR 1 051 000. |
| --- | --- |

c)

budžeta pozīcija 17 04 07 01 – EUR 1 051 000.

Šīs apropriācijas var segt arī procentu maksu par novēlotu maksājumu.

3. pants

Tādas kopējās izmaiņas piešķīrumos konkrētām darba programmā paredzētām darbībām, kas nepārsniedz 10 % no šā lēmuma 2. pantā noteiktā maksimālā ieguldījuma, nav uzskatāmas par būtiskām Regulas (ES) Nr. 1268/2012 94. panta nozīmē, ja tās ievērojami neietekmē darba programmas būtību un mērķi.

Kredītrīkotājs var pieņemt minētās izmaiņas saskaņā ar pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principu.

Briselē, 2013. gada 3. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

3

(4)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

4

(5)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

7

(8)  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.

8

(9)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

9

(10)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

10

(11)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

11

(12)  OV L 323, 24.12.1969., 1. lpp.

12

(13)  OV L 259, 18.10.1993., 1. lpp.

13

(14)  OV L 235, 21.8.1998., 1. lpp.

14

(15)  OV L 156, 16.6.2007., 12. lpp.

15

(16)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

16

(17)  OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp.

17

(18)  OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.

18

(19)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

19

(20)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

20

(21)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

21

(22)  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

22

(23)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

23

(24)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

24

(25)  OV L 59, 5.3.2005., 40. lpp.

25

(26)  OV L 8, 14.1.2003., 44. lpp.

26

---

PIELIKUMS

Darba programma 2013. gadam attieībā uz informācijas tehnoloģijas rīkiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā

1.   IEVADS

Šajā darba programmā ir iekļauti īstenošanas pasākumi 2013. gadam. Pamatojoties uz mērķiem, budžeta sadale tiešā pārvaldībā īstenotajiem iepirkumiem kopējās summas EUR 7 290 000 ietvaros ir šāda:

2.   IEPIRKUMS

2.1.   IT projekti, ar kuriem atbalsta ātrās brīdināšanas sistēmas pārtikas un barības jomā (RASFF) darbību, kā arī pārtikas piedevu, materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku, ĢMO, jaunu pārtikas produktu, aromatizētāju, uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistra darbību

No šā budžeta finansējamās darbības mērķis ir vispārējās ātrās reaģēšanas sistēmas (GRAS) IT lietojumprogrammas, kas izvietota 2011. gadā, īstenošanas pabeigšana un tās uzturēšana, lai to varētu lietot ātrās reaģēšanas sistēmas pārtikas un barības jomā (turpmāk “RASFF”), kura arī izvietota 2011. gadā, jaunākajai versijai. Izvietojot vairākas trauksmes sistēmas uz vienas IT platformas, kuru pārvalda Komisija, tiek atvieglota informācijas apmaiņa starp šīm sistēmām un uzlabota to vadāmība no IT viedokļa.

Lai gūtu pārskatu par neatļautām vielām un atbalstītu RASFF, ir jāuztur atļauto vielu (piedevas, materiāli, kas nonāk saskarē ar pārtiku, jauni pārtikas produkti, ģenētiski modificēti pārtikas produkti un barība, aromatizētāji un uzturvērtības un veselīguma norādes) reģistri.

Paredzētās darbības:

| — | ieguldījums RASFF uzturēšanā un izstrādē: EUR 200 000, |
| --- | --- |

—

ieguldījums RASFF uzturēšanā un izstrādē: EUR 200 000,

| — | valstu reģionālā līmeņa un RASFF uzlabojumu izstrāde: EUR 283 000, |
| --- | --- |

—

valstu reģionālā līmeņa un RASFF uzlabojumu izstrāde: EUR 283 000,

| — | papildu izstrādes darbības, ar kurām uzlabo RASFF lietojumprogrammas sniegumu, ieskaitot specifikācijas attiecībā uz sasaisti ar ārējām sistēmām: EUR 300 000, |
| --- | --- |

—

papildu izstrādes darbības, ar kurām uzlabo RASFF lietojumprogrammas sniegumu, ieskaitot specifikācijas attiecībā uz sasaisti ar ārējām sistēmām: EUR 300 000,

| — | atļauto materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku (vielas lietošanai aktīvos un viedos materiālos; pārstrādes procesi), jaunu pārtikas produktu, ģenētiski modificētu pārtikas produktu un barības, ĢMO, pārtikas piedevu un aromatizētāju reģistrs EUR 200 000, |
| --- | --- |

—

atļauto materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku (vielas lietošanai aktīvos un viedos materiālos; pārstrādes procesi), jaunu pārtikas produktu, ģenētiski modificētu pārtikas produktu un barības, ĢMO, pārtikas piedevu un aromatizētāju reģistrs EUR 200 000,

| — | jauni pārtikas produkti: jaunas versijas izstrāde (izmantojot esošo programmatūru) – EUR 100 000, |
| --- | --- |

—

jauni pārtikas produkti: jaunas versijas izstrāde (izmantojot esošo programmatūru) – EUR 100 000,

| — | Savienības uzturvērtību un veselīguma norāžu reģistra uzturēšana – EUR 82 000, |
| --- | --- |

—

Savienības uzturvērtību un veselīguma norāžu reģistra uzturēšana – EUR 82 000,

| — | ieguldījums IT sistēmu drošības, centrālās atbalsta komandas, centrālās mitināšanas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai darbinātu un pārvaldītu publiski pieejamas lietojumprogrammas, uzlabošanai – EUR 385 000. |
| --- | --- |

—

ieguldījums IT sistēmu drošības, centrālās atbalsta komandas, centrālās mitināšanas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai darbinātu un pārvaldītu publiski pieejamas lietojumprogrammas, uzlabošanai – EUR 385 000.

Juridiskais pamats

| | Regulas (EK) Nr. 178/2002 50. panta 1. punkts |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 178/2002 50. panta 1. punkts

| | Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pants |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pants

| | Regulas (EK) Nr. 1924/2006 20. pants |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 1924/2006 20. pants

| | Regulas (EK) Nr. 1334/2008 25. pants |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 25. pants

| | Direktīvas 2001/18/EK 31. pants |
| --- | --- |

Direktīvas 2001/18/EK 31. pants

| | Regulas (EK) Nr. 258/97 4.–8. pants |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 258/97 4.–8. pants

Budžeta pozīcija

17 04 02 01 – Summa: EUR 1 550 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķo līgumu skaits – 13.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgumi jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

Tiešā pārvaldība.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.2.   IT projekti, ar ko atbalsta pasākumu īstenošanu augu veselības jomā – EUROPHYT

EUROPHYT ir tīmekļa lietojumprogramma, kurā dalībvalstis ziņo par aizturētiem sūtījumiem, kas neatbilst augu veselības prasībām. EUROPHYT veltītas sanāksmes laikā, kurā piedalījās visu dalībvalstu pārstāvji, tika pieņemts plāns par saskarnes atjaunošanu. EUROPHYT sistēma izmanto centrālos resursus un GRAS lietojumprogrammas resursus, kas ir jānodrošina un jāuztur. Datubāze par importa prasībām augu veselības jomā šobrīd vēl ir izstrādes stadijā, un tā tiks pabeigta līdz gada beigām.

No šā budžeta finansējamās darbības ir šādas:

| — | datubāzes par importa prasībām augu veselības jomā izstrāde un mitināšana – EUR 100 000, |
| --- | --- |

—

datubāzes par importa prasībām augu veselības jomā izstrāde un mitināšana – EUR 100 000,

| — | augu aizsardzības līdzekļu pieteikumu reģistrēšana – EUR 100 000, |
| --- | --- |

—

augu aizsardzības līdzekļu pieteikumu reģistrēšana – EUR 100 000,

| — | visu augu sūtījumu reģistrācijas izstrāde – EUR 200 000, |
| --- | --- |

—

visu augu sūtījumu reģistrācijas izstrāde – EUR 200 000,

| — | datu vākšanas īstenošana, lai kontrolētu Kopienas sarakstā iekļautos apstiprinātos pamata materiālus – EUR 25 000, |
| --- | --- |

—

datu vākšanas īstenošana, lai kontrolētu Kopienas sarakstā iekļautos apstiprinātos pamata materiālus – EUR 25 000,

| — | esošās EUROPHYT lietojumprogrammas uzturēšana – EUR 100 000, |
| --- | --- |

—

esošās EUROPHYT lietojumprogrammas uzturēšana – EUR 100 000,

| — | izstrādes darbības, ar ko uzlabo EUROPHYT lietojumprogrammas lietotāju saskarni – EUR 150 000, |
| --- | --- |

—

izstrādes darbības, ar ko uzlabo EUROPHYT lietojumprogrammas lietotāju saskarni – EUR 150 000,

| — | EUROPHYT lietojumprogrammas mitināšana – EUR 50 000, |
| --- | --- |

—

EUROPHYT lietojumprogrammas mitināšana – EUR 50 000,

| — | datu vākšana saistībā ar kaitīgu organismu klātbūtnes kontroli un ziņojumiem par šādu organismu klātbūtni, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 2000/29/EK un Direktīvām 93/85/EEK, 98/57/EK, 2007/33/EK, – EUR 230 000, |
| --- | --- |

—

datu vākšana saistībā ar kaitīgu organismu klātbūtnes kontroli un ziņojumiem par šādu organismu klātbūtni, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 2000/29/EK un Direktīvām 93/85/EEK, 98/57/EK, 2007/33/EK, – EUR 230 000,

| — | ieguldījums IT centrālajā atbalsta komandā, centrālajā mitināšanā, centrālajā IT aprīkojumā – EUR 60 000, |
| --- | --- |

—

ieguldījums IT centrālajā atbalsta komandā, centrālajā mitināšanā, centrālajā IT aprīkojumā – EUR 60 000,

| — | ieguldījums centrālajā vietnes veidotāju komandā un drošībā – EUR 65 000. |
| --- | --- |

—

ieguldījums centrālajā vietnes veidotāju komandā un drošībā – EUR 65 000.

Juridiskais pamats

| | Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts un 21. panta 6. punkts |
| --- | --- |

Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts un 21. panta 6. punkts

| | Direktīvas 69/464/EEK 10. pants |
| --- | --- |

Direktīvas 69/464/EEK 10. pants

| | Direktīvas 93/85/EEK 1. panta a) punkts un 2. pants |
| --- | --- |

Direktīvas 93/85/EEK 1. panta a) punkts un 2. pants

| | Direktīvas 98/57/EK 1. panta a) punkts un 2. pants |
| --- | --- |

Direktīvas 98/57/EK 1. panta a) punkts un 2. pants

| | Direktīvas 2007/33/EK 1., 4. un 8. pants |
| --- | --- |

Direktīvas 2007/33/EK 1., 4. un 8. pants

| | Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 66. panta 2. punkts |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 66. panta 2. punkts

| | Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. panta 1. punkta a) apakšpunkts

Budžeta pozīcija

17 04 04 01 – Summa: EUR 1 080 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II ietvaros.

Paredzamais atsevišķo līgumu skaits – desmit.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgumi jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.3.   IT projekts, ar kuru atbalsta kopējos lauksaimniecības augu, dārzeņu, vīnogulāju un augļaugu katalogus un sarakstu “Kopienas apstirpinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai”

Lietojumprogramma “Kopējais katalogs” aptver tādu lauksaimniecības augu sugu šķirņu (Direktīva 2002/53/EK) un dārzeņu sugu šķirņu (Direktīva 2002/55/EK) kopējos katalogus, uz kuru sēklu tirdzniecību Eiropas Savienībā, kā arī Norvēģijā, Islandē un Šveicē neattiecas nekādi ierobežojumi.

Tāpat varētu izveidot vīnogulāju šķirņu katalogu (Direktīva 68/193/EEK) un augļaugu šķirņu kopējo sarakstu (Direktīva 1999/105/EK).

Datubāze Komisijai nodrošina iespēju pārvaldīt minētos katalogus, tāpat tā nodrošina dalībvalstu piekļuvi un elektronisku datu apmaiņu starp dalībvalstīm, Komisiju un Publikāciju biroju.

2013. gadā tiks nodrošināta sistēmas apkope un atjauninātas tehnoloģiskās funkcijas, lai pielāgotu sistēmu jaunākajām iespējām elektronisko publikāciju jomā: EUR 50 000.

Kopienas sarakstam par meža reproduktīvo materiālu tiek veidots semantisks modelis, lai padarītu saturu pieejamu un meklējamu caur semantisku tehnoloģiju: EUR 100 000.

Juridiskais pamats

| | Direktīvas 68/193/EEK 5. panta e) punkts |
| --- | --- |

Direktīvas 68/193/EEK 5. panta e) punkts

| | Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 6. punkts |
| --- | --- |

Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 6. punkts

| | Direktīvas 1999/105/EK 11. panta 1. punkts |
| --- | --- |

Direktīvas 1999/105/EK 11. panta 1. punkts

| | Direktīvas 2002/53/EK 17. panta 1. punkts |
| --- | --- |

Direktīvas 2002/53/EK 17. panta 1. punkts

| | Direktīvas 2002/55/EK 17. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

Direktīvas 2002/55/EK 17. panta 1. punkts.

Budžeta pozīcija

17 04 04 01 – Summa: EUR 150 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – divi.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgums jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II ietvaros.

2.4.   Pesticīdu atlieku datubāze

Regulā (EK) Nr. 396/2005 paredzēts, ka tiek izveidota konsolidēta datu bāze Savienības tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem (MAL). Šīs darbības mērķis ir izpildīt iepriekš minēto noteikumu, uzturot un uzlabojot datubāzi, ar kuras palīdzību dalībvalstis varēs ievadīt datus un tos automātiski elektroniski publicēt, izveidojot eksportēšanas formātu Publikāciju birojam.

Juridiskais pamats

Regulas (EK) Nr. 396/2005 36. panta 1. punkta a) apakšpunkts

Budžeta pozīcija

17 04 04 01 – Summa: EUR 120 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – viens.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgums jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.5.   IT projekti, ar ko atbalsta Regulas (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 96/23/EK, Regulas (EK) Nr. 999/2001 un Regulas (EK) Nr. 1333/2008 īstenošanu

No šā budžeta finansējamās darbības ietver IT rīku un instrumentu izstrādi un apkopi ar mērķi nodrošināt tādu jaunu prasību veiksmīgu īstenošanu, ko dalībvalstis un Komisija piemēro oficiālām kontrolēm barības un pārtikas aprites tiesību nozarē, un/vai izpildīt specifiskas tiesību aktos paredzētas vajadzības vai pienākumus attiecībā uz pārtikas produktu un barības pārbaudēm.

Minētās darbības attiecas uz tādu datubāžu turpmāku uzlabošanu un kapacitātes palielināšanu, kurās paredzēts apkopot datus par nacionālajiem kontroles plāniem un oficiālo pārbaužu rezultātiem tā, lai Komisija var pārbaudīt to atbilstību un uzraudzīt attīstību laikā, kā arī uz tādu tiešsaistes sistēmu izstrādi, kas paredzētas ar nacionālajiem kontroles plāniem un oficiālo pārbaužu rezultātiem saistītu datu vākšanai, kurus sniedz dalībvalstis un/vai Komisija.

Minētās darbības ietver:

| — | datubāžu īstenošanu, darbināšanu un uzturēšanu saistībā ar govju sūkļveida encefalopātiju epidemioloģisko kontroli (Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 4. punkts), vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām (Regula (EK) Nr. 1333/2008), atlieku kontroles plāniem (Padomes Direktīvas 96/23/EK 8. pants) un kvantitatīvajiem rezultātiem, proti, ziņojumiem par šādu kontroli – EUR 150 000, |
| --- | --- |

—

datubāžu īstenošanu, darbināšanu un uzturēšanu saistībā ar govju sūkļveida encefalopātiju epidemioloģisko kontroli (Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 4. punkts), vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām (Regula (EK) Nr. 1333/2008), atlieku kontroles plāniem (Padomes Direktīvas 96/23/EK 8. pants) un kvantitatīvajiem rezultātiem, proti, ziņojumiem par šādu kontroli – EUR 150 000,

| — | IT sistēmas turpmāku izstrādi un apkopi, kā arī piemērotas infrastruktūras izveidi, kas nodrošinās iespēju validēt, kontrolēt un dalīties ar datiem, ko savākusi Komisija un kas saistīti ar barības un pārtikas aprites tiesību aktu izpildi dalībvalstīs un trešās valstīs, ieskaitot Pārtikas un veterinārā biroja savākto informāciju. Minētajam IT rīkam būtu jānodrošina iespēja izveidot “valstu profilus” un noteikt apmeklētos uzņēmumus, kā rezultātā tiktu veicināta kompetento iestāžu iesniegto kontroles plānu novērtēšana – EUR 386 000, |
| --- | --- |

—

IT sistēmas turpmāku izstrādi un apkopi, kā arī piemērotas infrastruktūras izveidi, kas nodrošinās iespēju validēt, kontrolēt un dalīties ar datiem, ko savākusi Komisija un kas saistīti ar barības un pārtikas aprites tiesību aktu izpildi dalībvalstīs un trešās valstīs, ieskaitot Pārtikas un veterinārā biroja savākto informāciju. Minētajam IT rīkam būtu jānodrošina iespēja izveidot “valstu profilus” un noteikt apmeklētos uzņēmumus, kā rezultātā tiktu veicināta kompetento iestāžu iesniegto kontroles plānu novērtēšana – EUR 386 000,

| — | tādas pilnīgas un drošas sistēmas īstenošanu un apkopi, kas paredzēta Savienības revīziju pārvaldībai un plānošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 inspekcijām, revīzijas ziņojumu un citu saistīto dokumentu, kā arī ieteikumu, kuri sniegti, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, pārvaldībai un uzglabāšanai, ieskaitot licencēšanas izdevumus – EUR 320 000, |
| --- | --- |

—

tādas pilnīgas un drošas sistēmas īstenošanu un apkopi, kas paredzēta Savienības revīziju pārvaldībai un plānošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 inspekcijām, revīzijas ziņojumu un citu saistīto dokumentu, kā arī ieteikumu, kuri sniegti, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, pārvaldībai un uzglabāšanai, ieskaitot licencēšanas izdevumus – EUR 320 000,

| — | ieguldījumu IT sistēmu drošības uzlabošanā, centrālās atbalsta komandas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu visu ar iepriekš minētajām darbībām saistīto sistēmu īstenošanu, uzlabošanā – EUR 195 000. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu IT sistēmu drošības uzlabošanā, centrālās atbalsta komandas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu visu ar iepriekš minētajām darbībām saistīto sistēmu īstenošanu, uzlabošanā – EUR 195 000.

Juridiskais pamats

| | Direktīvas 96/23/EK 8. pants |
| --- | --- |

Direktīvas 96/23/EK 8. pants

| | Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 4. punkts |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 4. punkts

| | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 10. pants |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 10. pants

| | Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 66. panta 2. punkts |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 66. panta 2. punkts

Budžeta pozīcija

17 04 07 01 – Summa: EUR 1 051 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II, ITSS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – septiņi.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgumi jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un ITSS II un SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.6.   Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēma (ADNS)

No šā budžeta finansējamās darbības mērķis ir dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmas īstenošanas pabeigšana un tās apkope.

Paredzētās darbības:

| — | ieguldījums ADNS uzturēšanā un izstrādē – EUR 150 000, |
| --- | --- |

—

ieguldījums ADNS uzturēšanā un izstrādē – EUR 150 000,

| — | papildu izstrādes darbības, ar ko uzlabo tādu karšu sniegumu un datu kvalitāti, kurās norādītas slimību uzliesmojumu vietas, kuras ir pārlūkojamas un kuras ir zīmētas tiešsaistē – EUR 100 000, |
| --- | --- |

—

papildu izstrādes darbības, ar ko uzlabo tādu karšu sniegumu un datu kvalitāti, kurās norādītas slimību uzliesmojumu vietas, kuras ir pārlūkojamas un kuras ir zīmētas tiešsaistē – EUR 100 000,

| — | mitināšanas pakalpojumi lietojumprogrammas pieejamības nodrošināšanai – EUR 78 000, |
| --- | --- |

—

mitināšanas pakalpojumi lietojumprogrammas pieejamības nodrošināšanai – EUR 78 000,

| — | ieguldījums IT sistēmu drošības, centrālās atbalsta komandas, centrālās mitināšanas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai darbinātu un pārvaldītu publiski pieejamas lietojumprogrammas, uzlabošanai – EUR 260 000. |
| --- | --- |

—

ieguldījums IT sistēmu drošības, centrālās atbalsta komandas, centrālās mitināšanas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai darbinātu un pārvaldītu publiski pieejamas lietojumprogrammas, uzlabošanai – EUR 260 000.

Juridiskais pamats

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. un 36. pants.

Budžeta pozīcija

17 04 02 01 – Summa: EUR 588 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – četri.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgumi jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.7.   Dzīvnieku slimību informācijas sistēma (ADIS)

No šā budžeta finansējamās darbības mērķis ir izstrādāt saskarni un īstenot dzīvnieku slimību izziņošanas sistēmu.

Paredzētā darbība:

| — | ieguldījums IT sistēmu drošības, centrālās atbalsta komandas, centrālās mitināšanas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai darbinātu un pārvaldītu publiski pieejamas lietojumprogrammas, atbalstam – EUR 100 000. |
| --- | --- |

—

ieguldījums IT sistēmu drošības, centrālās atbalsta komandas, centrālās mitināšanas un centrālā IT aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai darbinātu un pārvaldītu publiski pieejamas lietojumprogrammas, atbalstam – EUR 100 000.

Juridiskais pamats

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. un 36. pants.

Budžeta pozīcija

17 04 02 01 – Summa: EUR 100 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – viens.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgumi jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķs līgums, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.8.   Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma (TRACES)

No šā budžeta finansējamās darbības mērķis ir uzlabot, veikt apkopi un atbalstīt TRACES sistēmu un nodrošināt tās pieejamību.

Paredzētās darbības:

| — | EUR 2 475 000 integrētās datorizētās veterinārās sistēmas TRACES (tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma) mitināšanai, izstrādei, pārvaldībai un apkopei, loģistikas atbalstam TRACES lietotājiem, ieguldījumam centrālajos pakalpojumos, komunikācijā, vietnē, drošībā un programmatūru licenču iepirkšanai (uzturēšanai un atbalstam), elektroniskajam parakstam, lietojumprogrammas mitināšanai, |
| --- | --- |

—

EUR 2 475 000 integrētās datorizētās veterinārās sistēmas TRACES (tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma) mitināšanai, izstrādei, pārvaldībai un apkopei, loģistikas atbalstam TRACES lietotājiem, ieguldījumam centrālajos pakalpojumos, komunikācijā, vietnē, drošībā un programmatūru licenču iepirkšanai (uzturēšanai un atbalstam), elektroniskajam parakstam, lietojumprogrammas mitināšanai,

| — | EUR 40 000 liellopu identifikācijas datu apmaiņas sistēmas atbalstam. |
| --- | --- |

—

EUR 40 000 liellopu identifikācijas datu apmaiņas sistēmas atbalstam.

Juridiskais pamats

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 36. panta 2. punkts

Budžeta pozīcija

17 04 02 01 – Summa: EUR 2 515 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – 15.

Viena vienošanās ar DIGIT ĢD par mitināšanu.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgumi jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

2.9.   Datu vākšana izskaušanas un kontroles programmām

Paredzētā darbība:

| — | EUR 136 000 tādu datu vākšanai un apstrādei, kas saistīti ar izskaušanas/kontroles programmu pieteikumiem un ar ziņojumiem un izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumiem attiecībā uz apstiprinātajām programmām saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. pantu. |
| --- | --- |

—

EUR 136 000 tādu datu vākšanai un apstrādei, kas saistīti ar izskaušanas/kontroles programmu pieteikumiem un ar ziņojumiem un izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumiem attiecībā uz apstiprinātajām programmām saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 27. pantu.

Juridiskais pamats

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 27. pants

Budžeta pozīcija

17 04 02 01 – Summa: EUR 136 000.

Paredzamais līgumu skaits un to veidi

Intra muros noteikta termiņa un līdzekļu līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai pamatlīguma SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

Paredzamais atsevišķu līgumu skaits – divi.

Paredzamo līgumu priekšmets (ja iespējams)

Informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrāde un apkope, ieskaitot projekta vadību, kvalitātes kontroli, saimnieciskās darbības analīzi, programmēšanu un dokumentēšanu.

Paredzamais līgumu parakstīšanas periods

Līgums jāparaksta līdz 2013. gada pirmā semestra beigām.

Īstenošana

To īstenos tieši SANCO ĢD.

Atsevišķs līgums

Atsevišķi līgumi, pamatojoties uz DIGIT ĢD pamatlīgumiem uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus ESP-DESIS II un/vai SANCO/2010/A4/001 ietvaros.

3.   KOPSAVILKUMS

| Nr. | Nosaukums | Budžeta pozīcija | Prognozētais līgumu skaits | Juridiskais pamats | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IT projekts, ar ko atbalsta ātro reaģēšanas sistēmu pārtikas un barības jomā (RASFF), pārtikas piedevu, aromatizētāju, materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku, ĢMO un jaunu pārtikas produktu reģistru | 17 04 02 01 | 13 | Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 1924/2006, (EK) Nr. 1829/2003 un (EK) Nr. 1334/2008, Direktīva 2001/18/EK un Regula (EK) Nr. 258/97 | 1 550 000 |
| 2 | IT projekti, ar ko atbalsta pasākumu īstenošanu augu veselības jomā – EUROPHYT | 17 04 04 01 | 10 | Direktīvas 2000/29/EK, 69/464/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK un 2007/33/EK, Regulas (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 1107/2009 | 1 080 000 |
| 3 | IT projekts, ar kuru atbalsta kopējos lauksaimniecības augu, dārzeņu, vīnogulāju šķirņu katalogus, augļaugu kopējo sarakstu un sarakstu “kopienas apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai” | 17 04 04 01 | 2 | Direktīvas 68/193/EEK, 2008/90/EK, 1999/105/EK, 2002/53/EK un 2002/55/EK | 150 000 |
| 4 | Pesticīdu atlieku datubāze | 17 04 04 01 | 1 | Regula (EK) Nr. 396/2005 | 120 000 |
| 5 | IT projekti, ar kuriem atbalsta Regulas (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 96/23/EK, Regulas (EK) Nr. 999/2001 un Regulas (EK) Nr. 1333/2008 īstenošanu | 17 04 07 01 | 7 | Regula (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīva 96/23/EK, Regulas (EK) Nr. 999/2001 un (EK) Nr. 1333/2008 | 1 051 000 |
| 6 | Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēma (ADNS) | 17 04 02 01 | 4 | Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. panta 2. punkts | 588 000 |
| 7 | ADIS | 17 04 02 01 | 1 | Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. panta 2. punkts | 100 000 |
| 8 | Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma (TRACES) | 17 04 02 01 | 15 | Padomes Lēmuma 2009/470/EK 36. panta 2. punkts | 2 515 000 |
| 9 | Pētījumi par dzīvnieku veselību | 17 04 02 01 | 2 | Padomes Lēmuma 2009/470/EK 27. pants | 136 000 |
| KOPĀ | | 55 | | 7 290 000 |

Nr.

Nosaukums

Budžeta pozīcija

Prognozētais līgumu skaits

Juridiskais pamats

Summa (EUR)

1

IT projekts, ar ko atbalsta ātro reaģēšanas sistēmu pārtikas un barības jomā (RASFF), pārtikas piedevu, aromatizētāju, materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku, ĢMO un jaunu pārtikas produktu reģistru

17 04 02 01

13

Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 1924/2006, (EK) Nr. 1829/2003 un (EK) Nr. 1334/2008, Direktīva 2001/18/EK un Regula (EK) Nr. 258/97

1 550 000

2

IT projekti, ar ko atbalsta pasākumu īstenošanu augu veselības jomā – EUROPHYT

17 04 04 01

10

Direktīvas 2000/29/EK, 69/464/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK un 2007/33/EK, Regulas (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 1107/2009

1 080 000

3

IT projekts, ar kuru atbalsta kopējos lauksaimniecības augu, dārzeņu, vīnogulāju šķirņu katalogus, augļaugu kopējo sarakstu un sarakstu “kopienas apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai”

17 04 04 01

2

Direktīvas 68/193/EEK, 2008/90/EK, 1999/105/EK, 2002/53/EK un 2002/55/EK

150 000

4

Pesticīdu atlieku datubāze

17 04 04 01

1

Regula (EK) Nr. 396/2005

120 000

5

IT projekti, ar kuriem atbalsta Regulas (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 96/23/EK, Regulas (EK) Nr. 999/2001 un Regulas (EK) Nr. 1333/2008 īstenošanu

17 04 07 01

7

Regula (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīva 96/23/EK, Regulas (EK) Nr. 999/2001 un (EK) Nr. 1333/2008

1 051 000

6

Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēma (ADNS)

17 04 02 01

4

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. panta 2. punkts

588 000

7

ADIS

17 04 02 01

1

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 35. panta 2. punkts

100 000

8

Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēma (TRACES)

17 04 02 01

15

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 36. panta 2. punkts

2 515 000

9

Pētījumi par dzīvnieku veselību

17 04 02 01

2

Padomes Lēmuma 2009/470/EK 27. pants

136 000

KOPĀ

55

7 290 000

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/14

---

Maltas valdības paziņojums saskaņā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2013/C 127/04

Saskaņā ar 3. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Maltas Transporta un infrastruktūras ministrija ar šo paziņo, ka Maltas jūras piekrastes zonā izpētes vai izpētes un ieguves pastāvīgas atļaujas piešķiršanai ir pieejami šādi apgabali (vai to daļas):

| i) | apgabals Nr. 1; |
| --- | --- |

i)

apgabals Nr. 1;

| ii) | apgabalā Nr. 3 – 4., 5., 6., 7. un 8. bloks; |
| --- | --- |

ii)

apgabalā Nr. 3 – 4., 5., 6., 7. un 8. bloks;

| iii) | apgabalā Nr. 4 – 1. un 2. bloks un |
| --- | --- |

iii)

apgabalā Nr. 4 – 1. un 2. bloks un

| iv) | apgabals Nr. 6. |
| --- | --- |

iv)

apgabals Nr. 6.

Tālāk uzskaitītie apgabali/bloki nav pieejami līdz turpmākam paziņojumam, jo attiecībā uz tiem atļaujas jau ir izsniegtas vai atļauju izsniegšana ir izskatīšanas stadijā:

| i) | apgabals Nr. 2; |
| --- | --- |

i)

apgabals Nr. 2;

| ii) | apgabalā Nr. 3 – 1., 2. un 3. bloks; |
| --- | --- |

ii)

apgabalā Nr. 3 – 1., 2. un 3. bloks;

| iii) | apgabalā Nr. 4 – 3., 4., 5., 6. un 7. bloks; |
| --- | --- |

iii)

apgabalā Nr. 4 – 3., 4., 5., 6. un 7. bloks;

| iv) | apgabals Nr. 5 un |
| --- | --- |

iv)

apgabals Nr. 5 un

| v) | apgabals Nr. 7. |
| --- | --- |

v)

apgabals Nr. 7.

Pieteikumu iesniedzējiem jāsniedz informācija, kas prasīta Naftas (ieguves) noteikumos (2001. gads, LN 320/01) publicētajā veidlapā.

Atļauju piešķiršanai pieejamo apgabalu/bloku robežas, kā arī to apgabalu/bloku robežas, attiecībā uz kuriem atļaujas jau izsniegtas, nosaka ģeogrāfiskās koordinātas, kuras kopā ar citu informāciju var uzzināt, rakstot uz Transporta un infrastruktūras ministrijas (adrese: Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700, Malta) Kontinentālā šelfa departamenta F bloka e-pasta adresi dgcs.mrra@gov.mt

Šis paziņojums aizstāj visus citus Maltas valdības paziņojumus attiecībā uz iepriekšminēto direktīvu, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/15

---

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

(Paziņojuma papildinājums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas “Permis de Rouffy” saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu atradņu izpēti)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 127/05

Platībā, kas minēta pieteikumā ekskluzīvas atļaujas “Permis de Rouffy” saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu atradņu izpēti (paziņojums par konkursu publicēts OV C 47, 19.2.2013., 17. lpp.), un kas ir daļa no Aisne un Marne departamenta teritorijas, nav iekļauti “Motte noire” un “Vert-la-Gravelle” koncesijai atbilstīgo teritoriju perimetri, kurus veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas noteiktas turpmāk tabulās, par pamatu ņemot Parīzes meridiānu.

| “Motte noire” koncesija |
| --- |
| Punkts | Ģeogrāfiskais garums | Ģeogrāfiskais platums |
| A | 1,82 gr E | 54,38 gr N |
| B | 1,86 gr E | 54,38 gr N |
| C | 1,86 gr E | 54,32 gr N |
| D | 1,82 gr E | 54,32 gr N |

“Motte noire” koncesija

Punkts

Ģeogrāfiskais garums

Ģeogrāfiskais platums

A

1,82 gr E

54,38 gr N

B

1,86 gr E

54,38 gr N

C

1,86 gr E

54,32 gr N

D

1,82 gr E

54,32 gr N

Šādi noteiktas teritorijas platība ir aptuveni 16 km2.

| “Vert-la-Gravelle” koncesija |
| --- |
| Punkts | Ģeogrāfiskais garums | Ģeogrāfiskais platums |
| A | 1,72 gr E | 54,29 gr N |
| B | 1,79 gr E | 54,29 gr N |
| C | 1,79 gr E | 54,24 gr N |
| D | 1,72 gr E | 54,24 gr N |

“Vert-la-Gravelle” koncesija

Punkts

Ģeogrāfiskais garums

Ģeogrāfiskais platums

A

1,72 gr E

54,29 gr N

B

1,79 gr E

54,29 gr N

C

1,79 gr E

54,24 gr N

D

1,72 gr E

54,24 gr N

Šādi noteiktas teritorijas platība ir aptuveni 23 km2.

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/16

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 127/06

| 1. | Komisija 2013. gada 26. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Barry Callebaut AG (“BC”, Šveice) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kontroli pār uzņēmuma Petra Foods Limited visu Cocoa Ingredients Division (“Petra Cocoa Ingredients uzņēmumu”, Singapūra), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 26. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Barry Callebaut AG (“BC”, Šveice) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kontroli pār uzņēmuma Petra Foods Limited visu Cocoa Ingredients Division (“Petra Cocoa Ingredients uzņēmumu”, Singapūra), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums BC: kakao pupiņu pārstrāde un iepirkums, starpposma kakao produktu (piem., kakao liķieris, kakao sviests un kakao pulveris) un izejvielu šokolādes ražošanai piegāde un ražošana; un |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums BC: kakao pupiņu pārstrāde un iepirkums, starpposma kakao produktu (piem., kakao liķieris, kakao sviests un kakao pulveris) un izejvielu šokolādes ražošanai piegāde un ražošana; un

| — | Petra Cocoa Ingredients uzņēmums: kakao pupiņu pārstrāde un iepirkums, kakao liķiera, kakao sviesta un kakao pulvera ražošana un piegāde. |
| --- | --- |

—

Petra Cocoa Ingredients uzņēmums: kakao pupiņu pārstrāde un iepirkums, kakao liķiera, kakao sviesta un kakao pulvera ražošana un piegāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 4.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 127/17

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 127/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantam (1).

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“RIZ DE CAMARGUE”

EK Nr.: FR-PGI-0105-0073-25.10.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☒ | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| — | ☒ | Marķējums |
| — | ☒ | Valsts prasības |
| — | ☒ | Citur (formas grozījumi, lai respektētu noteikto plānu un atvieglotu uztveri, un grozījums attiecībā uz sertifikācijas iestādi) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☒

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

—

☒

Marķējums

—

☒

Valsts prasības

—

☒

Citur (formas grozījumi, lai respektētu noteikto plānu un atvieglotu uztveri, un grozījums attiecībā uz sertifikācijas iestādi)

2.   Grozījuma(u) veids

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i)

3.1.   Produkta apraksts

Grozījumi specifikācijā ir šādi.

| — | No rīsu sortimenta, kas apzīmēts ar AĢIN, svītrota norāde “iepriekš termiski apstrādāti rīsi”. Kamargā (Camargue) iepriekšēja termiska apstrāde vairs netiek lietota – ātri pagatavojamos rīsus iegūst bez termiskas apstrādes, iegriežot tiem augļapvalku. Tāpēc šo graudu raksturojumam lieto “lobītu un daļēji slīpētu Kamargas rīsu”, (riz de Camargue) kritērijus.
  Šis grozījums attiecas arī uz 4.2. punktā (Apraksts) sniegto kopsavilkumu. |
| --- | --- |

—

No rīsu sortimenta, kas apzīmēts ar AĢIN, svītrota norāde “iepriekš termiski apstrādāti rīsi”. Kamargā (Camargue) iepriekšēja termiska apstrāde vairs netiek lietota – ātri pagatavojamos rīsus iegūst bez termiskas apstrādes, iegriežot tiem augļapvalku. Tāpēc šo graudu raksturojumam lieto “lobītu un daļēji slīpētu Kamargas rīsu”, (riz de Camargue) kritērijus.

Šis grozījums attiecas arī uz 4.2. punktā (Apraksts) sniegto kopsavilkumu.

| — | Mitruma saturs “baltajos rīsos” un “tvaicētajos rīsos” tika paaugstināts līdz līmenim, kas noteikts “lobītajiem rīsiem” un “daļēji slīpētajiem rīsiem”, proti, ne augstāks par 15 %. Žāvēšanas procesā apstrādātie graudi kļūst trauslāki, palielinot šķirošanas izmaksas (atkārtota šķirošana) un klientam – risku, ka varētu pasliktināties kvalitāte (pēc iepakošanas var parādīties drupuši graudi). Tādējādi šā grozījuma mērķis ir mazināt drupušu rīsu rašanās risku un garantēt produkta viendabīgumu. Šis grozījums attiecas arī uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts). |
| --- | --- |

—

Mitruma saturs “baltajos rīsos” un “tvaicētajos rīsos” tika paaugstināts līdz līmenim, kas noteikts “lobītajiem rīsiem” un “daļēji slīpētajiem rīsiem”, proti, ne augstāks par 15 %. Žāvēšanas procesā apstrādātie graudi kļūst trauslāki, palielinot šķirošanas izmaksas (atkārtota šķirošana) un klientam – risku, ka varētu pasliktināties kvalitāte (pēc iepakošanas var parādīties drupuši graudi). Tādējādi šā grozījuma mērķis ir mazināt drupušu rīsu rašanās risku un garantēt produkta viendabīgumu. Šis grozījums attiecas arī uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts).

| — | Inerto vielu īpatsvars: kopējais piemaisījumu procentuālais daudzums tika svītrots, saglabājot tā divas sastāvdaļas: neorganisko piemaisījumu un organisko piemaisījumu, un citas izcelsmes graudu procentuālo daudzumu. Organisko piemaisījumu daudzums, kas tika noteikts “atliekvielu” līmenī, tika pielāgots līdz augstākā labuma rīsiem pieļautajam līmenim, proti, mazāks par vai vienāds ar 0,05 %. Šie grozījumi neietekmē kopsavilkumu. |
| --- | --- |

—

Inerto vielu īpatsvars: kopējais piemaisījumu procentuālais daudzums tika svītrots, saglabājot tā divas sastāvdaļas: neorganisko piemaisījumu un organisko piemaisījumu, un citas izcelsmes graudu procentuālo daudzumu. Organisko piemaisījumu daudzums, kas tika noteikts “atliekvielu” līmenī, tika pielāgots līdz augstākā labuma rīsiem pieļautajam līmenim, proti, mazāks par vai vienāds ar 0,05 %. Šie grozījumi neietekmē kopsavilkumu.

| — | Pārstrādes kvalitāte: nelobīto rīsu daudzums baltajos rīsos un tvaicētajos rīsos, kas līdz šim bija noteikts, ņemot par pamatu “atliekvielu” daudzumu, lobītajiem, daļēji slīpētajiem, baltajiem un tvaicētajiem rīsiem tika noteikts mazāks par vai vienāds ar 0,06 %. Šis pats grozījums tika veikts attiecībā uz lobītu rīsu daudzumu baltajos rīsos un tvaicētajos rīsos: “atliekvielu” līmenī noteiktais daudzums tika palielināts līdz 0,06 %. Arī kritēriji sarkani svītroto rīsu un brūno savvaļas rīsu atļautajam piejaukumam tika apvienoti (brūno savvaļas rīsu piejaukuma saturs baltajos rīsos un tvaicētajos rīsos reģistrētajā AĢIN bija noteikts “atliekvielu” līmenī). Šī apvienošana izskaidrojama ar to, ka kritēriji ir ļoti līdzīgi un kontrolē tos ir grūti atšķirt. Līdz ar to šāda apvienošana kontroles vienkāršo. Sarkani svītroto rīsu + brūno savvaļas rīsu saturs lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos ir mazāks par vai vienāds ar 2 % un baltajos un tvaicētajos rīsos – mazāks par vai vienāds ar 1 %. Šis grozījums attiecas uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts). |
| --- | --- |

—

Pārstrādes kvalitāte: nelobīto rīsu daudzums baltajos rīsos un tvaicētajos rīsos, kas līdz šim bija noteikts, ņemot par pamatu “atliekvielu” daudzumu, lobītajiem, daļēji slīpētajiem, baltajiem un tvaicētajiem rīsiem tika noteikts mazāks par vai vienāds ar 0,06 %. Šis pats grozījums tika veikts attiecībā uz lobītu rīsu daudzumu baltajos rīsos un tvaicētajos rīsos: “atliekvielu” līmenī noteiktais daudzums tika palielināts līdz 0,06 %. Arī kritēriji sarkani svītroto rīsu un brūno savvaļas rīsu atļautajam piejaukumam tika apvienoti (brūno savvaļas rīsu piejaukuma saturs baltajos rīsos un tvaicētajos rīsos reģistrētajā AĢIN bija noteikts “atliekvielu” līmenī). Šī apvienošana izskaidrojama ar to, ka kritēriji ir ļoti līdzīgi un kontrolē tos ir grūti atšķirt. Līdz ar to šāda apvienošana kontroles vienkāršo. Sarkani svītroto rīsu + brūno savvaļas rīsu saturs lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos ir mazāks par vai vienāds ar 2 % un baltajos un tvaicētajos rīsos – mazāks par vai vienāds ar 1 %. Šis grozījums attiecas uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts).

| — | Gatavība: negatavu graudu daudzums, kas baltajos un tvaicētajos rīsos bija noteikts “atliekvielu” stāvoklī, tika labots uz 0,5 % vai mazāk. Arī nenogatavojušos graudu saturs baltajos un tvaicētajos rīsos tika pārskatīts, un tagad tas ir mazāks par 3 %. Šis grozījums attiecas uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts). |
| --- | --- |

—

Gatavība: negatavu graudu daudzums, kas baltajos un tvaicētajos rīsos bija noteikts “atliekvielu” stāvoklī, tika labots uz 0,5 % vai mazāk. Arī nenogatavojušos graudu saturs baltajos un tvaicētajos rīsos tika pārskatīts, un tagad tas ir mazāks par 3 %. Šis grozījums attiecas uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts).

| — | Bojāti un karstuma bojāti graudi: no vienas puses, kopējais kritērijs “bojāti un karstuma bojāti graudi” ir svītrots un aizstāts ar tā sastāvdaļām, apvienojot parametrus “iekrāsojušies graudi” un “plankumaini graudi”, un no otras puses, kritērijs “dzelteni graudi”, kas bija noteikts “atliekvielu” stāvoklī, ir apvienots ar kritēriju “dzintarkrāsas graudi”. Šo kritēriju apvienošanas mērķis ir sagrupēt bojājumus pēc to izcelsmes (slimības un karstuma bojājumi), jo kontroles laikā tas dažkārt ir grūti atšķirams. Tātad šādas apvienošanas mērķis ir vienkāršot kontroles. Bojātu graudu (iekrāsojušies graudi + plankumaini graudi) saturs attiecīgi nepārsniedz 0,5 % lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos un nepārsniedz 0,3 % baltajos un tvaicētajos rīsos. Karstuma bojātu graudu (dzelteni graudi + dzintarkrāsas graudi) saturs lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos, baltajos un tvaicētajos rīsos nepārsniedz 0,1 %. Šis grozījums attiecas uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts).
  Šie grozījumi (inerto vielu daudzums, pārstrādes kvalitāte, gatavība, bojāti un karstuma bojāti graudi) galvenokārt tika veikti ar mērķi vienkāršot kontroles analīzes, ja tām nav ietekmes uz turpmāku kvalitātes uzlabošanu. Šo grozījumu mērķis bija arī definēt robežvērtību daudzumiem, kuri bija noteikti “atliekvielu” stāvoklī, lai dotajam paraugam iegūtu parametra zemāko nosakāmo vērtību. Tātad lai nemazinātu produkta viendabīgumu, “atliekvielu” saturs tika precizēts, bet pieļaujamās robežās (piemēram, nekad augstāks par to, kas pieļaujams augstākās kvalitātes rīsiem). |
| --- | --- |

—

Bojāti un karstuma bojāti graudi: no vienas puses, kopējais kritērijs “bojāti un karstuma bojāti graudi” ir svītrots un aizstāts ar tā sastāvdaļām, apvienojot parametrus “iekrāsojušies graudi” un “plankumaini graudi”, un no otras puses, kritērijs “dzelteni graudi”, kas bija noteikts “atliekvielu” stāvoklī, ir apvienots ar kritēriju “dzintarkrāsas graudi”. Šo kritēriju apvienošanas mērķis ir sagrupēt bojājumus pēc to izcelsmes (slimības un karstuma bojājumi), jo kontroles laikā tas dažkārt ir grūti atšķirams. Tātad šādas apvienošanas mērķis ir vienkāršot kontroles. Bojātu graudu (iekrāsojušies graudi + plankumaini graudi) saturs attiecīgi nepārsniedz 0,5 % lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos un nepārsniedz 0,3 % baltajos un tvaicētajos rīsos. Karstuma bojātu graudu (dzelteni graudi + dzintarkrāsas graudi) saturs lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos, baltajos un tvaicētajos rīsos nepārsniedz 0,1 %. Šis grozījums attiecas uz kopsavilkumu 4.2. daļā (Apraksts).

Šie grozījumi (inerto vielu daudzums, pārstrādes kvalitāte, gatavība, bojāti un karstuma bojāti graudi) galvenokārt tika veikti ar mērķi vienkāršot kontroles analīzes, ja tām nav ietekmes uz turpmāku kvalitātes uzlabošanu. Šo grozījumu mērķis bija arī definēt robežvērtību daudzumiem, kuri bija noteikti “atliekvielu” stāvoklī, lai dotajam paraugam iegūtu parametra zemāko nosakāmo vērtību. Tātad lai nemazinātu produkta viendabīgumu, “atliekvielu” saturs tika precizēts, bet pieļaujamās robežās (piemēram, nekad augstāks par to, kas pieļaujams augstākās kvalitātes rīsiem).

| — | Specifikācijā un vienotajā dokumentā tika precizēts, ka attiecībā uz tīru produktu un uz maisījumu lieto vienu un to pašu graudu kalibru. |
| --- | --- |

—

Specifikācijā un vienotajā dokumentā tika precizēts, ka attiecībā uz tīru produktu un uz maisījumu lieto vienu un to pašu graudu kalibru.

3.2.   Ģeogrāfiskais apgabals

Fontvieille pašvaldības pievienošana ir tīri formāla, jo ģeogrāfiskā apgabala robežas netiek mainītas, un atrodas ar šo reģistrēto AĢIN apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Šī pievienošana neietekmē kopsavilkumu, jo pašvaldības tajā nav nosauktas.

3.3.   Izcelsmes apliecinājums

Izsekojamības prasības ir definētas pa izstrādes posmiem saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 510/2006 noteikto plānu. Lielākā daļa no elementiem ir ņemti no izsekojamības tabulas, kas sniegta produkta atbilstības sertifikāta specifikācijā, ko turklāt “Riz de Camargue” ražošanā ievēro.

Audzēšanas, novākšanas un uzglabāšanas posma aprakstā tika pievienots varietātes botāniskais nosaukums.

3.4.   Ražošanas metode

| 1. | Grozījumi specifikācijā ir šādi.






  — | Šķirņu izvēles procedūra:
  “Riz de Camargue” izmantojamo šķirņu saraksts ir izstrādāts saskaņā ar procedūru, kas garantē konsultēšanos ar visiem AĢIN tirgus dalībniekiem. Izvēles kritēriji ir divkārši. No vienas puses, tie dod iespēju garantēt to, ka šķirne ir piemērota Kamargas agroklimatiskajiem apstākļiem (izmantotie kritēriji ir dīgtspēja, agrīnums, augu augstums, izturība pret saveldrēšanos, reaģēšana uz slimībām). No otras puses, tie nodrošina to, ka visas viena un tā paša tipa iesētās šķirnes dod graudus ar līdzīgām īpašībām, tādējādi ļaujot pēc pārstrādāšanas iegūt viendabīga izskata produktu (grauda kalibrs, apstrādes līmenis, bojājumu neesamība) un izturēšanās vārot (vārīšanas laiks un lipīgums). Atļautās rīsu šķirnes vienmēr pieder pie Japonica vai Indica rīsu varietātes. Atļauto šķirņu izvēle notiek, pamatojoties uz Francijas Kamargas rīsu pētniecības centra (Centre Français du Riz de Camargue) veiktajiem pētījumiem. Šie grozījumi neietekmē kopsavilkumu.
  Šis jaunais ierobežojums, ko pieņēma, visiem nozares dalībniekiem vienojoties, dod iespēju iegūt papildu līdzekli, lai nodrošinātu kvalitāti un stiprinātu saikni ar apgabalu.
  Tādējādi produkta viendabīgums, kas raksturīgs Kamargas rīsiem (riz de Camargue), ir visu pārstrādes darbību rezultāts, piemēram, audzēšana labvēlīgos klimatiskajos apstākļos, nodrošinot optimālu ūdens piegādes pārvaldīšanu, un šķirņu izvēle, tādējādi sniedzot lielāku iespēju samazināt slimību uzbrukumu (izturīgu šķirņu izvēle) un vienā kopā esošo graudu neviendabīgumu lieluma un formas ziņā.
  Turklāt šis noteikums ļauj stiprināt ražošanas ilgtspējību un palielināt iespējas augu aizsardzības līdzekļu izmantošanai saprātīgā apmērā, ierobežojot netipisku un/vai pārāk jutīgu šķirņu izmantošanu. |
| --- | --- | --- |

1.

Grozījumi specifikācijā ir šādi.

—

Šķirņu izvēles procedūra:

“Riz de Camargue” izmantojamo šķirņu saraksts ir izstrādāts saskaņā ar procedūru, kas garantē konsultēšanos ar visiem AĢIN tirgus dalībniekiem. Izvēles kritēriji ir divkārši. No vienas puses, tie dod iespēju garantēt to, ka šķirne ir piemērota Kamargas agroklimatiskajiem apstākļiem (izmantotie kritēriji ir dīgtspēja, agrīnums, augu augstums, izturība pret saveldrēšanos, reaģēšana uz slimībām). No otras puses, tie nodrošina to, ka visas viena un tā paša tipa iesētās šķirnes dod graudus ar līdzīgām īpašībām, tādējādi ļaujot pēc pārstrādāšanas iegūt viendabīga izskata produktu (grauda kalibrs, apstrādes līmenis, bojājumu neesamība) un izturēšanās vārot (vārīšanas laiks un lipīgums). Atļautās rīsu šķirnes vienmēr pieder pie Japonica vai Indica rīsu varietātes. Atļauto šķirņu izvēle notiek, pamatojoties uz Francijas Kamargas rīsu pētniecības centra (Centre Français du Riz de Camargue) veiktajiem pētījumiem. Šie grozījumi neietekmē kopsavilkumu.

Šis jaunais ierobežojums, ko pieņēma, visiem nozares dalībniekiem vienojoties, dod iespēju iegūt papildu līdzekli, lai nodrošinātu kvalitāti un stiprinātu saikni ar apgabalu.

Tādējādi produkta viendabīgums, kas raksturīgs Kamargas rīsiem (riz de Camargue), ir visu pārstrādes darbību rezultāts, piemēram, audzēšana labvēlīgos klimatiskajos apstākļos, nodrošinot optimālu ūdens piegādes pārvaldīšanu, un šķirņu izvēle, tādējādi sniedzot lielāku iespēju samazināt slimību uzbrukumu (izturīgu šķirņu izvēle) un vienā kopā esošo graudu neviendabīgumu lieluma un formas ziņā.

Turklāt šis noteikums ļauj stiprināt ražošanas ilgtspējību un palielināt iespējas augu aizsardzības līdzekļu izmantošanai saprātīgā apmērā, ierobežojot netipisku un/vai pārāk jutīgu šķirņu izmantošanu.

| — | Posmā “izsēja” pievienots jauns šķirnes izsekojamības ierobežojums, tostarp atkārtotas izsējas gadījumos:
  drīkst izmantot tikai šķirnes, kas norādītas sarakstā, ko izstrādājusi nozares komiteja;
  veicot atkārtotu sēju, lauksaimniekam ir jāizmanto tā pati šķirne vai šķirne, kas dod tādas pašas formas un lieluma graudus;
  informācija par šķirnēm ir izsekojama.
  Šai gadījumā runa ir par atbilstību ar specifikācijas 1. posmā (izmantojamo šķirņu izvēle) minēto, lai, šo papildu kontroles līdzekli izmantojot iepriekšējā posmā, varētu nodrošināt kvalitāti visā nozarē – nelobītu rīsu audzēšanas posmā, vēlāk novākšanas pārvaldībā un uzglabāšanā, nepieļaujot nepiemērotus maisījumus. |
| --- | --- |

—

Posmā “izsēja” pievienots jauns šķirnes izsekojamības ierobežojums, tostarp atkārtotas izsējas gadījumos:

drīkst izmantot tikai šķirnes, kas norādītas sarakstā, ko izstrādājusi nozares komiteja;

veicot atkārtotu sēju, lauksaimniekam ir jāizmanto tā pati šķirne vai šķirne, kas dod tādas pašas formas un lieluma graudus;

informācija par šķirnēm ir izsekojama.

Šai gadījumā runa ir par atbilstību ar specifikācijas 1. posmā (izmantojamo šķirņu izvēle) minēto, lai, šo papildu kontroles līdzekli izmantojot iepriekšējā posmā, varētu nodrošināt kvalitāti visā nozarē – nelobītu rīsu audzēšanas posmā, vēlāk novākšanas pārvaldībā un uzglabāšanā, nepieļaujot nepiemērotus maisījumus.

| — | Novākšanas pārvaldība: tika precizēts mitruma saturs un inerto vielu saturs rīsos pirms to iebēršanas tvertnē uzglabāšanas uzņēmumā – mitruma saturs mazāks par 25 % un inerto vielu (organisko un neorganisko) saturs mazāks par 10 %.
  Attiecīgi precizējumi tika noteikti arī nelobītiem rīsiem pēc attīrīšanas un žāvēšanas, sākoties pārstrādes procesam – mitruma saturs 15 % vai mazāks un inerto vielu (organisko un neorganisko) saturs mazāks par 4 %. Šie grozījumi neietekmē kopsavilkumu.
  Šajā Kamargas rīsu (riz de Camargue) ražošanā izmantojamo lobīto rīsu aprakstā ietverta informācija par pieļaujamo mitruma un piemaisījumu saturu.
  Šāds apraksts pašreizējā Kamargas agrorūpniecības kontekstā ir lietderīgs, jo ražas novākšanu-uzglabāšanu un rīsu audzēšanu var veikt dažādi uzņēmumi, un nelobīti rīsi ir tirgus prece. Tāpēc šāds apraksts ir svarīgs. |
| --- | --- |

—

Novākšanas pārvaldība: tika precizēts mitruma saturs un inerto vielu saturs rīsos pirms to iebēršanas tvertnē uzglabāšanas uzņēmumā – mitruma saturs mazāks par 25 % un inerto vielu (organisko un neorganisko) saturs mazāks par 10 %.

Attiecīgi precizējumi tika noteikti arī nelobītiem rīsiem pēc attīrīšanas un žāvēšanas, sākoties pārstrādes procesam – mitruma saturs 15 % vai mazāks un inerto vielu (organisko un neorganisko) saturs mazāks par 4 %. Šie grozījumi neietekmē kopsavilkumu.

Šajā Kamargas rīsu (riz de Camargue) ražošanā izmantojamo lobīto rīsu aprakstā ietverta informācija par pieļaujamo mitruma un piemaisījumu saturu.

Šāds apraksts pašreizējā Kamargas agrorūpniecības kontekstā ir lietderīgs, jo ražas novākšanu-uzglabāšanu un rīsu audzēšanu var veikt dažādi uzņēmumi, un nelobīti rīsi ir tirgus prece. Tāpēc šāds apraksts ir svarīgs.

| 2. | Grozījumi specifikācijā ir šādi.
  Pievienots jauns posms “rīsu lauku izraudzīšanās”.
  Kaut gan prasība, lai katram laukam, kurā audzē Kamargas rīsus (riz de Camargue), būtu viena no otras neatkarīgas ūdens ievadīšanas un izvadīšanas sistēmas, lai novērstu ūdens pārplūšanu no viena lauka uz citu, nav jauna, tā ir noteikta par Kamargas rīsu (riz de Camargue) ražošanas raksturīgu īpašību. Šis ierobežojums bija iepriekš minēts produkta atbilstības sertifikāta specifikācijā, 1998. gadā iesniegtā AĢIN atzīšanas pieprasījuma pielikumā, bet AĢIN specifikācijā tas nebija skaidri uzsvērts.
  Tā labāka redzamība nodrošina labāku patērētāja informēšanu. |
| --- | --- |

2.

Grozījumi specifikācijā ir šādi.

Pievienots jauns posms “rīsu lauku izraudzīšanās”.

Kaut gan prasība, lai katram laukam, kurā audzē Kamargas rīsus (riz de Camargue), būtu viena no otras neatkarīgas ūdens ievadīšanas un izvadīšanas sistēmas, lai novērstu ūdens pārplūšanu no viena lauka uz citu, nav jauna, tā ir noteikta par Kamargas rīsu (riz de Camargue) ražošanas raksturīgu īpašību. Šis ierobežojums bija iepriekš minēts produkta atbilstības sertifikāta specifikācijā, 1998. gadā iesniegtā AĢIN atzīšanas pieprasījuma pielikumā, bet AĢIN specifikācijā tas nebija skaidri uzsvērts.

Tā labāka redzamība nodrošina labāku patērētāja informēšanu.

3.5.   Saikne

Nodaļa “Saikne ar izcelsmes vietu” ir pārstrādāta un sadalīta 3 daļās: Kamargas rīsu (riz de Camargue) pārstrādes apgabala specifika, Kamargas rīsu specifiskums un saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un Kamargas rīsu specifiskumu.

| — | Kamargas rīsu pārstrādes apgabala specifika
  Tiek pievienots šis punkts, kas nebija ietverts reģistrētās AĢIN specifikācijā. |
| --- | --- |

—

Kamargas rīsu pārstrādes apgabala specifika

Tiek pievienots šis punkts, kas nebija ietverts reģistrētās AĢIN specifikācijā.

| — | Kamargas rīsu specifiskums
  Tiek pievienota šī nodaļa, kas kā tāda ar reģistrēto AĢIN apzīmētā produkta specifikācijā nebija ietverta, bet kurā ir iekļauti iepriekš noteikti elementi. |
| --- | --- |

—

Kamargas rīsu specifiskums

Tiek pievienota šī nodaļa, kas kā tāda ar reģistrēto AĢIN apzīmētā produkta specifikācijā nebija ietverta, bet kurā ir iekļauti iepriekš noteikti elementi.

| — | Noteiktas kvalitātes īpašības
  Iekļauti elementi, kas sākotnēji bija noteikti 6.3. nodaļā (Ar ģeogrāfisko izcelsmi saistītas pazīmes un īpašības), bet tie ir papildināti un sakārtoti saskaņotā kopumā, kas labi uztverams patērētājam: rīsu viendabīgums, kas uzņēmēju un kontroles vajadzībām atspoguļots Kamargas rīsu kvalitātes tabulā.
  Iepriekšējās specifikācijas elementi, kas pārņemti šajā kopsavilkumā:






  1) | “sēņu izraisītu slimību iespēja gandrīz izslēgta” – patērētājam tas skaidri saskatāms, jo iekrāsojušos graudu procents ir neliels; |
| --- | --- | --- |

—

Noteiktas kvalitātes īpašības

Iekļauti elementi, kas sākotnēji bija noteikti 6.3. nodaļā (Ar ģeogrāfisko izcelsmi saistītas pazīmes un īpašības), bet tie ir papildināti un sakārtoti saskaņotā kopumā, kas labi uztverams patērētājam: rīsu viendabīgums, kas uzņēmēju un kontroles vajadzībām atspoguļots Kamargas rīsu kvalitātes tabulā.

Iepriekšējās specifikācijas elementi, kas pārņemti šajā kopsavilkumā:

1)

“sēņu izraisītu slimību iespēja gandrīz izslēgta” – patērētājam tas skaidri saskatāms, jo iekrāsojušos graudu procents ir neliels;

| 2) | “graudu uzglabājamība izcili laba”, kas neattiecas uz lietošanai gataviem Kamargas rīsiem, bet gan uz nelobītu rīsu uzglabāšanu un uz nelielu dzeltenu vai dzintarkrāsas graudu īpatsvaru iepakotos Kamargas rīsos.






  — | Īpaša zinātība
  Tiek atkārtoti izmantoti un papildināti elementi, kas bija ietverti ar reģistrēto AĢIN apzīmētā produkta specifikācijas 6.3. nodaļā (Ar ģeogrāfisko izcelsmi saistītas pazīmes un īpašības) un tās pielikumā ar tehniskajiem ieteikumiem. |
| --- | --- | --- |

2)

“graudu uzglabājamība izcili laba”, kas neattiecas uz lietošanai gataviem Kamargas rīsiem, bet gan uz nelobītu rīsu uzglabāšanu un uz nelielu dzeltenu vai dzintarkrāsas graudu īpatsvaru iepakotos Kamargas rīsos.

—

Īpaša zinātība

Tiek atkārtoti izmantoti un papildināti elementi, kas bija ietverti ar reģistrēto AĢIN apzīmētā produkta specifikācijas 6.3. nodaļā (Ar ģeogrāfisko izcelsmi saistītas pazīmes un īpašības) un tās pielikumā ar tehniskajiem ieteikumiem.

| — | Vēsture un sena reputācija
  Iepriekš sniegto elementu apkopojums bez grozījumiem. |
| --- | --- |

—

Vēsture un sena reputācija

Iepriekš sniegto elementu apkopojums bez grozījumiem.

| — | Pašreizējā reputācija
  Pārņemta vecā informācija ar atjauninātu nozares raksturojumu. |
| --- | --- |

—

Pašreizējā reputācija

Pārņemta vecā informācija ar atjauninātu nozares raksturojumu.

| — | Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un Kamargas rīsu specifiskumu
  Pants pārrakstīts, izmantojot 8.1. un 8.2. pantā sniegtos elementus. |
| --- | --- |

—

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un Kamargas rīsu specifiskumu

Pants pārrakstīts, izmantojot 8.1. un 8.2. pantā sniegtos elementus.

3.6.   Marķēšana

Svītrotas ziņas, kas saistītas ar produkta atbilstības sertifikātu un pievienots Kopienas logotips.

Kopienas logotipa izmantošana ļauj produktu labāk identificēt, un to var laist tirgū dažādu zīmolu, formu un krāsu iepakojumā.

3.7.   Valsts prasības

Pilnīgi jauna daļa, kurā ietverti galvenie kontrolējamie elementi.

Svītrota atsauce uz 1994. gada 3. janvāra Likumu Nr. 94-2 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes atzīšanu.

3.8.   Citur

Specifikācijā veikti formas grozījumi, lai tā atbilstu spēkā esošajam standartplānam.

Grozīts kontroles struktūras nosaukums un tās adrese. Jaunā kontroles struktūra tagad ir Certipaq.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

“RIZ DE CAMARGUE”

EK Nr.: FR-PGI-0105-0073-25.10.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Riz de Camargue”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Riz de Camargue” ir dažādas formas graudi: apaļi graudi, vidēji graudi, A tipa gari graudi, B tipa gari graudi.

Atļautās rīsu šķirnes pieder pie Japonica vai Indica rīsu varietātes.

Ražotājgrupa nosaka atļautās rīsu šķirnes un katru gadu atjaunina to sarakstu. Šo sarakstu izstrādā, pamatojoties uz agronomiskiem kritērijiem (dīgtspēja, agrīnums, augu augstums, izturība pret saveldrēšanos, reaģēšana uz slimībām), kuru mērķis ir garantēt šķirnes piemērotību Kamargas agroklimatiskajiem apstākļiem un nodrošināt to, ka visas viena un tā paša tipa iesētās šķirnes dod graudus ar līdzīgām īpašībām.

“Riz de Camargue” ir pārtikas rīsi, kas tiek piedāvāti dažādās apstrādes pakāpēs: lobīti vai daļēji slīpēti rīsi (brūni vai krāsaini), balti rīsi (dabiski vai ar dabisku aromātu) un tvaicēti rīsi. Tos var laist tirgū kā viena veida rīsu produktu (identisks grauda formāts un identiska pārstrāde) vai kā rīsu maisījumu, kura sastāvā ir dažādu pārstrādes pakāpju rīsi ar katrreiz citādu grauda formātu.

“Riz de Camargue” ir augstākās kvalitātes rīsi, kam raksturīga ļoti liels viendabīgums: tiem nepiemīt tādi trūkumi kā slimību izraisītas izmaiņas (izskata izmaiņas, smarža, garša), šķeltu rīsu daudzums ir samazināts līdz 5 %, un viena un tā paša izmēra un formas graudu saturs ir 97 % vai vairāk.

No otras puses, rīsi ar AĢIN “Riz de Camargue” ir

| — | īpaši tīri rīsi – neorganisko un organisko piemaisījumu daudzums nepārsniedz (attiecīgi) 0,01 % un 0,05 %, |
| --- | --- |

—

īpaši tīri rīsi – neorganisko un organisko piemaisījumu daudzums nepārsniedz (attiecīgi) 0,01 % un 0,05 %,

| — | rīsi, kam raksturīga ļoti augsta pārstrādes kvalitāte – “svešo” rīsu daudzums tajos ir mazs: nelobītu rīsu daudzums nepārsniedz 0,06 %, brūno savvaļas rīsu un sarkani svītrotu rīsu saturs baltajos un tvaicētajos rīsos nepārsniedz 1 % un lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos – 2 %, un lobītu rīsu daudzums baltajos un tvaicētajos rīsos nepārsniedz 0,06 %. Bojātu graudu daudzums lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos nepārsniedz 0,5 % un baltajos un tvaicētajos rīsos – ir mazāks par 0,3 %. Karstuma bojātu graudu daudzums nepārsniedz 0,1 %, |
| --- | --- |

—

rīsi, kam raksturīga ļoti augsta pārstrādes kvalitāte – “svešo” rīsu daudzums tajos ir mazs: nelobītu rīsu daudzums nepārsniedz 0,06 %, brūno savvaļas rīsu un sarkani svītrotu rīsu saturs baltajos un tvaicētajos rīsos nepārsniedz 1 % un lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos – 2 %, un lobītu rīsu daudzums baltajos un tvaicētajos rīsos nepārsniedz 0,06 %. Bojātu graudu daudzums lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos nepārsniedz 0,5 % un baltajos un tvaicētajos rīsos – ir mazāks par 0,3 %. Karstuma bojātu graudu daudzums nepārsniedz 0,1 %,

| — | rīsi ar ļoti regulāru graudu izmēru un gatavību: nenogatavojušos graudu daudzums lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos nepārsniedz 5 %, bet pilnīgi noslīpētajos un tvaicētajos rīsos ir mazāks par 3 %; izmēru viendabīgumu nodrošina arī šķirņu izvēle, kuras var audzēt “Riz de Camargue” iegūšanai, un ko katru gadu veic AĢIN aizsardzības un pārvaldības orgāns (Organisme de Défense et Gestion de l'IGP). |
| --- | --- |

—

rīsi ar ļoti regulāru graudu izmēru un gatavību: nenogatavojušos graudu daudzums lobītajos un daļēji slīpētajos rīsos nepārsniedz 5 %, bet pilnīgi noslīpētajos un tvaicētajos rīsos ir mazāks par 3 %; izmēru viendabīgumu nodrošina arī šķirņu izvēle, kuras var audzēt “Riz de Camargue” iegūšanai, un ko katru gadu veic AĢIN aizsardzības un pārvaldības orgāns (Organisme de Défense et Gestion de l'IGP).

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Nepiemēro.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Nepiemēro.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visas nelobītu rīsu audzēšanas, novākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas darbības un “Riz de Camargue” pārstrādes darbības jāveic ģeogrāfiskajā apgabalā. Tā kā rīsu apstrādes posmi atrodas tuvu, var iegūt gatavo produktu ar ļoti lielu kvalitātes viendabīgumu, jo īsie transporta ceļi pasargā graudus no bojājumiem pirms tos pilnībā izžāvē.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Nepiemēro.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz visiem tirgū laistajiem rīsiem neatkarīgi no iepakojuma ir jābūt nosaukumam “Riz de Camargue”.

Līdztekus tiesību aktos prasītajai informācijai, uz katra “Riz de Camargue” marķējuma blakus aizsargātajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei jābūt Eiropas logotipam.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

AĢIN “Riz de Camargue” ģeogrāfiskais apgabals aptver šādas pašvaldības:

| — | Bušdironas (Bouches-du-Rhône) departamentā: Arles, Les Saintes Maries de la Mer, Port St Louis du Rhône, Tarascon, Fontvieille, |
| --- | --- |

—

Bušdironas (Bouches-du-Rhône) departamentā: Arles, Les Saintes Maries de la Mer, Port St Louis du Rhône, Tarascon, Fontvieille,

| — | Gāras (Gard) departamentā: Saint Gilles, Vauvert, Aigues Mortes, Beaucaire, Fourques, Saint Laurent d’Aigouze, Le Cailar, Le Grau du Roi, Aimargues, Bellegarde. |
| --- | --- |

—

Gāras (Gard) departamentā: Saint Gilles, Vauvert, Aigues Mortes, Beaucaire, Fourques, Saint Laurent d’Aigouze, Le Cailar, Le Grau du Roi, Aimargues, Bellegarde.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Kamargai (Camargue) raksturīgs dabas faktoru un cilvēkfaktoru kopums, kas lielā mērā ir savstarpēji saistīti un kas veido unikālu un pazīstamu rīsu audzēšanas apgabalu.

a)   Fiziskā apkārtne (dabas vide)

Šai teritorijā:

| — | nav pauguru, un tās augstums virs jūras līmeņa nav liels, vienmēr zemāks par 5 m, kas dod iespēju identificēt līdzenas zemes platības, kas piemērotas apūdeņojamām kultūrām un ūdens līmeņa kontrolēšanai, |
| --- | --- |

—

nav pauguru, un tās augstums virs jūras līmeņa nav liels, vienmēr zemāks par 5 m, kas dod iespēju identificēt līdzenas zemes platības, kas piemērotas apūdeņojamām kultūrām un ūdens līmeņa kontrolēšanai,

| — | pazemē atrodas sāļš gruntsūdens, kurā sāls koncentrācija vietumis ir augstāka nekā jūras ūdenī, |
| --- | --- |

—

pazemē atrodas sāļš gruntsūdens, kurā sāls koncentrācija vietumis ir augstāka nekā jūras ūdenī,

| — | Vidusjūras klimats, kura raksturīgākās iezīmes ir






  — | neliels nokrišņu daudzums un liels saules spīdēšanas ilgums, |
| --- | --- | --- |

—

Vidusjūras klimats, kura raksturīgākās iezīmes ir

—

neliels nokrišņu daudzums un liels saules spīdēšanas ilgums,

| — | stipri vēji, kas valda gada lielāko daļu (vidēji vairāk nekā 200 dienu gadā), tostarp mistrāls, auksts un ļoti sauss vējš, kas palielina iztvaikošanu (vidēji 900 mm un apgabalā līdz pat 1 300 mm vidējā gadā), |
| --- | --- |

—

stipri vēji, kas valda gada lielāko daļu (vidēji vairāk nekā 200 dienu gadā), tostarp mistrāls, auksts un ļoti sauss vējš, kas palielina iztvaikošanu (vidēji 900 mm un apgabalā līdz pat 1 300 mm vidējā gadā),

| — | izteikts mitruma trūkums, kas veicina sāļā gruntsūdens kapilāro plūsmu augšup, |
| --- | --- |

—

izteikts mitruma trūkums, kas veicina sāļā gruntsūdens kapilāro plūsmu augšup,

| — | sezonas vidējās temperatūras gandrīz vienmēr ir virs nulles, ar izteiktām diennakts un gada temperatūras svārstībām, kas padara grūtāku audzēšanu un kas var ietekmēt veģetācijas perioda garumu. |
| --- | --- |

—

sezonas vidējās temperatūras gandrīz vienmēr ir virs nulles, ar izteiktām diennakts un gada temperatūras svārstībām, kas padara grūtāku audzēšanu un kas var ietekmēt veģetācijas perioda garumu.

b)   Īpaša hidroloģiskā sistēma

Ronas upe, kas veido deltu, ir neizsmeļama saldūdens rezerve, no kuras atkarīga visa Kamargas hidroloģiskā sistēma. Pateicoties iespaidīgajiem apūdeņošanas un drenēšanas kanāliem, kurus uztur rīsu audzētāji, saldūdens ieplūst gandrīz visā Kamargas teritorijā. Šie kanāli sadalās divos ar rīsu laukiem nošķirtos hidroloģiskos tīklos, apūdeņošanas tīklā augšpus rīsu laukiem un drenēšanas un iztukšošanas tīklā lejpus rīsu laukiem.

c)   Cilvēka un organizatoriskie faktori

“Riz de Camargue” ražošanas apgabals ir teritorija, kurā specializēšanās rīsu audzēšanā ir nepieciešamība, lai cīnītos pret augsnes noplicināšanu, sālsūdens kapilārās pacelšanās dēļ. Tā kā rīsu audzēšana ļauj izskalot no augsnes sāli un uzlabo hidroloģisko tīklu, tā ir noteicošais elements Kamargas lauksaimniecības un sociāli-ekonomiskajā attīstībā.

Tāpēc dažādie rīsu ražošanas un pārstrādes uzņēmēji jau sen ir apvienojušies strukturētā nozarē, kas galvenokārt atrodas Ronas deltas teritorijā. Šai nozarei ir savs tehniskais institūts, proti, Francijas Rīsu centrs (Centre Français du Riz), kura darbība veltīta rīsu kultūrai ražošanas apgabalā.

Par šīs nozares strukturēto uzbūvi liecina arī tas, ka visi ražas novākšanas uzņēmumi atrodas ražošanas apgabalā, ļoti tuvu rīsu laukiem.

5.2.   Produkta specifika

a)   Noteiktas kvalitātes īpašības

“Riz de Camargue” gatavā produkta raksturīga īpašība ir ļoti lielais viendabīgums un nelielais bojātu graudu skaits, proti, iekrāsojušies un dzintarkrāsas graudi un zaļi graudi.

“Riz de Camargue” ir pārtikas rīsi, kas tiek piedāvāti dažādās apstrādes stadijās: lobīti vai daļēji slīpēti rīsi (brūni vai krāsaini), balti rīsi (dabiski vai ar dabisku aromātu) un tvaicēti rīsi. Tos var laist tirgū kā viendabīgu produktu vai kā rīsu maisījumu.

Tie ir augstas kvalitātes apstrādes rīsi, kuru graudiem ir ļoti regulārs izmērs un forma un šķeltu rīsu daudzums ir samazināts līdz 5 %, un viena un tā paša lieluma un formas graudu daudzums ir 97 % vai vairāk.

b)   Īpaša zinātība

“Riz de Camargue” kultivēšanai raksturīgas īpatnības, ko nosaka dabas vide un tās atrašanās deltā.

Tā kā ražošana notiek mazos zemesgabalos, kuriem katram ir ūdens ievadīšanas un izvadīšanas sistēma un kuri atrodas kompleksas apūdeņošanas un drenāžas kanālu sistēmas vidū, ražotājiem vajadzīga īpaša zinātība.

Ļoti svarīgi ir nodrošināt katra zemesgabala ūdens plūsmas valdīšanu:

| — | rīsu lauku nosusināšana (ūdens izvadīšana) rīsu stādīšanas posma laikā, dod iespēju samazināt slimību izraisītāju sēņu izplatību, |
| --- | --- |

—

rīsu lauku nosusināšana (ūdens izvadīšana) rīsu stādīšanas posma laikā, dod iespēju samazināt slimību izraisītāju sēņu izplatību,

| — | kultivēšanas laikā tas ļauj uzlabot auga augšanu un tādējādi herbicīdu varbūtēju izmantošanu, |
| --- | --- |

—

kultivēšanas laikā tas ļauj uzlabot auga augšanu un tādējādi herbicīdu varbūtēju izmantošanu,

| — | veģetācijas perioda beigās rīsu lauka nosusināšana dod iespēju mazināt grauda saskari ar ūdeni, ja klimatisko apstākļu dēļ vārpas saveldrējušās, kā rezultātā pasliktinātos novākto graudu kvalitāte un palielinātos inerto vielu daudzums tajos. |
| --- | --- |

—

veģetācijas perioda beigās rīsu lauka nosusināšana dod iespēju mazināt grauda saskari ar ūdeni, ja klimatisko apstākļu dēļ vārpas saveldrējušās, kā rezultātā pasliktinātos novākto graudu kvalitāte un palielinātos inerto vielu daudzums tajos.

c)   Sena un joprojām noturīga reputācija

Liecības par rīsu audzēšanu Kamargā atrodamas jau kopš 13. gadsimta. Karaļa Anrī IV 1593. gada 23. augusta dekrētā, piemēram, noteikts, ka Kamargā jāaudzē cukurniedres, rubija un rīsi.

Rīsu audzēšana kultūrā plašā apjomā sākās 19. gadsimtā, pēc tam kad 1855. gadā Ronas upei visgarām tika izbūvēti dambji un jo īpaši pēc 1945. gada saistībā ar jūras krastu blokādi un pārtikas produktu trūkumu. Šai laikā rīsu lauki aizņēma 35 000 hektārus un Kamargā pletās pa Vidusjūras krastu no Ronas Portsenluisas (Port-Saint-Louis du Rhône) līdz Perpiņanai (Perpignan) un nodrošināja iekšējā patēriņa pieprasījumu.

1965. gadā sākas rīsu kultūras panīkums, taču Kamargā rīsus turpina audzēt vairākus tūkstošus hektāru platībā, jo īpaši viszemākajās platībās, kur citas kultūras audzēt nav iespējams. Pēc tam kad 1981. gadā tika īstenots nozares atveseļošanas plāns, rīsu audzēšanā atkal vērojams kāpinājums.

Pateicoties šai senajai rīsu audzēšanas kultūrai un tās noturībai šajā apgabalā, “Riz de Camargue” ir izveidojusies reputācija, kura pēc 1856. gada Vispasaules izstādē iegūtās goda medaļas un 2000. gadā iegūtā AĢIN vairs nav jāpierāda. Šodien šo slavu uztur dažādi tādi populāri kultūras pasākumi kā svētki “Premices du Riz” vai “Féria du riz”.

2012. gadā Kamargā no apmēram 20 000 ha tika iegūtas 100 000 nelobītu rīsu tonnas, proti, viena trešā daļa no Francijas rīsu patēriņa. Šai nozarē darbojas vairāk nekā 200 tirgus dalībnieku.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Riz de Camargue” kvalitāti ļoti ietekmē Kamargas ekosistēmas vienreizība:

| — | pietiekams saules daudzums, kas garantē katru gadu rīsiem vajadzīgās 1 750 stundas saules spīdēšanas un kas nodrošina kultūraugiem labu attīstību un ražas regularitāti, |
| --- | --- |

—

pietiekams saules daudzums, kas garantē katru gadu rīsiem vajadzīgās 1 750 stundas saules spīdēšanas un kas nodrošina kultūraugiem labu attīstību un ražas regularitāti,

| — | kamargas noslēgtās vides un spēcīgās iztvaikošanas dēļ ir vajadzīga saldūdens pievadīšana, lai izlīdzinātu dabisko mitruma zudumu un lai kontrolētu ūdens līmeni rīsu laukos. Šo kontroli nodrošina hidroloģiskā infrastruktūra ar labi funkcionējošām sūkņu stacijām, kuras apgādā ar ūdeni apmēram 80 % no šai kultūrai izmantojamās platības, tāpēc ir iespējama integrēta ražošana, un tas ir arī papildlīdzeklis slimību kontrolei. Tāpēc novāktajos rīsos ir mazs iekrāsojušos graudu procents, |
| --- | --- |

—

kamargas noslēgtās vides un spēcīgās iztvaikošanas dēļ ir vajadzīga saldūdens pievadīšana, lai izlīdzinātu dabisko mitruma zudumu un lai kontrolētu ūdens līmeni rīsu laukos. Šo kontroli nodrošina hidroloģiskā infrastruktūra ar labi funkcionējošām sūkņu stacijām, kuras apgādā ar ūdeni apmēram 80 % no šai kultūrai izmantojamās platības, tāpēc ir iespējama integrēta ražošana, un tas ir arī papildlīdzeklis slimību kontrolei. Tāpēc novāktajos rīsos ir mazs iekrāsojušos graudu procents,

| — | visā apgabalā dominējošā mistrāla stiprums un biežums nodrošina veselīgus audzēšanas apstākļus, būtiski samazina sēņu izraisītas slimības un kavē toksīnu (mikotoksīna, aflatoksīna) veidošanos. |
| --- | --- |

—

visā apgabalā dominējošā mistrāla stiprums un biežums nodrošina veselīgus audzēšanas apstākļus, būtiski samazina sēņu izraisītas slimības un kavē toksīnu (mikotoksīna, aflatoksīna) veidošanos.

Turklāt graudu kvalitātes saglabāšanos nodrošina savākšanas uzņēmumu tuvums, kuros graudus nogādā tūlīt pēc novākšanas žāvēšanai. Žāvēšana ir apstrādes posms, kas lielā mērā aptur iespēju graudiem mainīt izskatu. Tādējādi īsais attālums no lauka līdz kaltei ļauj samazināt risku, kas saistīts ar graudu karstumbojājumiem un līdz ar to dzeltenu un dzintarkrāsas graudu saturu gatavajā produktā.

Tātad “Riz de Camargue” specifiskums ir tā ļoti lielais viendabīgums, ko nosaka gan ražošanas nozares saskaņota organizācija, gan apgabala agroklimatiskajiem apstākļiem piemērotā prakse un šķirnes, gan arī identiskie apstākļi visā ražošanas teritorijā.

“Riz de Camargue” ir arī laba reputācija, kas saistīta ar senajām rīsu audzēšanas tradīcijām šajā teritorijā, tāpēc ka rīsi ir viena no retajām kultūrām, ar kuras palīdzību šo teritoriju var izmantot un uzturēt, ierobežojot sālsūdens iesūkšanos augsnē.

Kopīgo zinātību, kas izveidojusies īpašo audzēšanas apstākļu pieejamo ražošanas faktoru izmantošanas rezultātā, šodien nostiprina specializēti tehniķi un tehniskais institūts Francijas Rīsu centrs (Centre Français du Riz), kura darbība veltīta rīsu kultūrai un kas rīsu audzētājiem sniedz rekomendācijas par rīsu audzēšanu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPRizDeCamargueV1.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

(4)  Skat. 2. atsauci.

---