# Az Európai Unió C 32/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.032.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 32 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. február 2. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.032.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 32

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. február 2.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2013/C 032/01 | Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 26., 2013.1.26. | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2013/C 032/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 26., 2013.1.26.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2013/C 032/02 | C-476/12. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2012 október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Österreichischer Gewerkschaftsbund kontra Verband Österreichischer Banken und Bankiers | 2 |
| 2013/C 032/03 | C-479/12. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2012. október 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — H. Grautzch Großhandel GmbH & Co. KG kontra Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH | 3 |
| 2013/C 032/04 | C-495/12. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2012. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — The Bridport and West Dorset Golf Club Limited kontra The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs | 3 |
| 2013/C 032/05 | C-509/12. sz. ügy: A Tribunal Central Administrativo Norte (Portugália) által 2012. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos kontra Navileme-Consultadoria Náutica, Lda, Nautizende — Consultadoria Náutica, Lda | 4 |
| 2013/C 032/06 | C-522/12. sz. ügy: A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2012. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Tevfik Isbir kontra DB Services GmbH | 5 |
| 2013/C 032/07 | C-523/12. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Olaszország) által 2012. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dirextra Alta Formazione S.r.l. kontra Regione Puglia | 5 |
| 2013/C 032/08 | C-531/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-168/10. és T-572/10. sz., Európai Bizottság kontra SEMEA és Commune de Millau egyesített ügyekben 2012. szeptember 19-én hozott ítélete ellen a Commune de Millau és a Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) által 2012. november 23-án benyújtott fellebbezés | 6 |
| 2013/C 032/09 | C-533/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítélete ellen a Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA által 2012. november 22-én benyújtott fellebbezés | 7 |
| 2013/C 032/10 | C-536/12. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2012. november 26-án benyújtott fellebbezés | 7 |
| 2013/C 032/11 | C-545/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Ciprusi Köztársaság | 8 |
| 2013/C 032/12 | C-550/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-160/10. sz., J kontra Európai Parlament ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítélete ellen J által 2012. december 3-án benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2013/C 032/13 | C-552/12. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-215/10. sz., Görög Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2012. október 4-én hozott ítélete ellen a Görög Köztársaság által 2012. december 3-án benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2013/C 032/14 | C-553/12. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-169/08. sz., DEI kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2012. november 30-án benyújtott fellebbezés | 10 |
| 2013/C 032/15 | C-554/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-421/09. sz., DEI kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2012. november 30-án benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2013/C 032/16 | C-555/12. sz. ügy: Tribunale di Tivoli (Olaszország) által 2012. december 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Claudio Loreti és társai kontra Comune di Zagarolo | 11 |
| 2013/C 032/17 | C-558/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-278/10. sz., Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) ügyben 2012. szeptember 21-én hozott ítélete ellen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) által 2012. december 4-én benyújtott fellebbezés | 12 |
| 2013/C 032/18 | C-559/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-154/10. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2012. december 5-én benyújtott fellebbezés | 13 |
| 2013/C 032/19 | C-576/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-465/09. sz., Ivan Jurašinović kontra Tanács ügyben 2012. október 3-án hozott ítélete ellen Ivan Jurašinović által 2012. december 10-én benyújtott fellebbezés | 14 |
| | Törvényszék |
| 2013/C 032/20 | T-457/07. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Evropaïki Dynamiki kontra EÉBH (Közbeszerzés — Közbeszerzési eljárás — Információtechnológiai konzultációs asszisztencia szolgáltatásnyújtás — Az ajánlat elutasítása és a szerződés másik ajánlattevőnek odaítélése — Elfogadhatóság — Indokolási kötelezettség — Kiválasztási szempontok — Értékelési szempontok — A dokumentációban megállapított értékelési szempontok tiszteletben tartása — Nyilvánvaló értékelési hiba) | 15 |
| 2013/C 032/21 | T-332/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Electrabel kontra Bizottság (Verseny — Összefonódások — Az összefonódás megvalósítása miatt bírságot kiszabó határozat — Az összefonódás felfüggesztésére vonatkozó kötelezettség — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba — Elévülés — A bírság összege) | 15 |
| 2013/C 032/22 | T-352/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Novácke chemické závody kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — Bírságok — Indokolási kötelezettség — Arányosság — Egyenlő bánásmód — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Fizetési képesség) | 15 |
| 2013/C 032/23 | T-392/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — 1. garantovaná kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kalcium-karbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — A jogsértő magatartás betudhatósága — Bírságok — A forgalom 10 %-ának megfelelő felső korlát — Releváns forgalom — Védelemhez való jog — Indokolási kötelezettség — Arányosság — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Fizetési képesség) | 16 |
| 2013/C 032/24 | T-400/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Ecka Granulate et non ferrum Metallpulver kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — Bírságok — A bűncselekmények és büntetések törvényességének elve — Egyenlő bánásmód — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Enyhítő körülmények — Együttműködés a közigazgatási eljárás során — Arányosság — Fizetési képesség) | 16 |
| 2013/C 032/25 | T-410/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Almamet kontra b (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — Védelemhez való jog — A Bizottság helyszíni vizsgálati jogköre — Egységes és folyamatos jogsértés — Bírságok — Együttműködés a közigazgatási eljárás során — Arányosság — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás) | 17 |
| 2013/C 032/26 | T-78/11. P. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 4-i végzése — Lenz kontra Bizottság (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Szociális biztonság — Heilpratiker által nyújtott ápolás költségeinek megtérítése — Indokolási kötelezettség — A tények elferdítése) | 17 |
| 2013/C 032/27 | T-390/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Evonik Industries kontra OHIM — Bornemann (EVONIK) (Közösségi védjegy — Felszólalás — Felszólalás visszavonása — Okafogyottság) | 17 |
| 2013/C 032/28 | T-664/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Spa Monopole kontra OHIM — Royal Mediterranea (THAI SPA) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A védjegybejelentésben megjelölt szolgáltatások jegyzékének korlátozása — Okafogyottság) | 18 |
| 2013/C 032/29 | T-492/12. sz. ügy: 2012. november 12-én benyújtott kereset — von Storch és társai kontra EKB | 18 |
| 2013/C 032/30 | T-507/12. sz. ügy: 2012. november 20-án benyújtott kereset — Szlovénia kontra Bizottság | 19 |
| 2013/C 032/31 | T-516/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Ted-Invest kontra OHIM — Scandia Down (sensi scandia) | 20 |
| 2013/C 032/32 | T-517/12. sz. ügy: 2012. november 23-án benyújtott kereset — Alro kontra Bizottság | 20 |
| 2013/C 032/33 | T-518/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Spirlea kontra Bizottság | 21 |
| 2013/C 032/34 | T-520/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Pågen Trademark kontra OHIM (gifflar) | 22 |
| 2013/C 032/35 | T-522/12. sz. ügy: 2012. november 30-án benyújtott kereset — Alfa-Beta Vassilopoulos kontra OHIM — Henkel (AB terra Leaf) | 22 |
| 2013/C 032/36 | T-523/12. sz. ügy: 2012. november 30-án benyújtott kereset — Rani Refreshments kontra OHIM — Global-Invest Bartosz Turek (Sani) | 23 |
| 2013/C 032/37 | T-524/12. sz. ügy: 2012. december 3-án benyújtott kereset — Recaro kontra OHIM — Certino Mode (RECARO) | 23 |
| 2013/C 032/38 | T-526/12. sz. ügy: 2012. december 5-én benyújtott kereset — AXA Versicherung kontra Bizottság | 24 |
| 2013/C 032/39 | T-534/12. sz. ügy: 2012. december 8-án benyújtott kereset — Still kontra OHIM (Fleet Data Services) | 25 |
| 2013/C 032/40 | T-535/12. sz. ügy: 2012. december 8-án benyújtott kereset — Still kontra OHIM (Truck Data Services) | 25 |
| 2013/C 032/41 | T-366/00. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Scott kontra Bizottság | 26 |
| 2013/C 032/42 | T-258/04. RENV. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2012. december 6-i végzése — Lengyelország kontra Bizottság | 26 |
| 2013/C 032/43 | T-370/10. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 4-i végzése — Rubinetterie Flero kontra Bizottság | 26 |
| 2013/C 032/44 | T-560/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 10-i végzése — Kronofrance és Kronoply kontra Bizottság | 26 |
| 2013/C 032/45 | T-35/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Icelandic Group UK kontra Bizottság | 26 |
| 2013/C 032/46 | T-85/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Lilleborg kontra OHIM — Hardford Sweden (Pierre Robert) | 26 |
| 2013/C 032/47 | T-86/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Robert Group kontra OHIM — Hardford Sweden (Pierre Robert) | 27 |
| 2013/C 032/48 | T-210/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 10-i végzése — Viasat Broadcasting UK kontra Bizottság | 27 |
| 2013/C 032/49 | T-325/12. és T-332/12. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Hollandia és ING Groep kontra Bizottság | 27 |
| 2013/C 032/50 | T-333/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 5-i végzése — Soltau kontra Bizottság | 27 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2013/C 032/02

C-476/12. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2012 október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Österreichischer Gewerkschaftsbund kontra Verband Österreichischer Banken und Bankiers

2

2013/C 032/03

C-479/12. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2012. október 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — H. Grautzch Großhandel GmbH & Co. KG kontra Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH

3

2013/C 032/04

C-495/12. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2012. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — The Bridport and West Dorset Golf Club Limited kontra The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

3

2013/C 032/05

C-509/12. sz. ügy: A Tribunal Central Administrativo Norte (Portugália) által 2012. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos kontra Navileme-Consultadoria Náutica, Lda, Nautizende — Consultadoria Náutica, Lda

4

2013/C 032/06

C-522/12. sz. ügy: A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2012. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Tevfik Isbir kontra DB Services GmbH

5

2013/C 032/07

C-523/12. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Olaszország) által 2012. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dirextra Alta Formazione S.r.l. kontra Regione Puglia

5

2013/C 032/08

C-531/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-168/10. és T-572/10. sz., Európai Bizottság kontra SEMEA és Commune de Millau egyesített ügyekben 2012. szeptember 19-én hozott ítélete ellen a Commune de Millau és a Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) által 2012. november 23-án benyújtott fellebbezés

6

2013/C 032/09

C-533/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítélete ellen a Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA által 2012. november 22-én benyújtott fellebbezés

7

2013/C 032/10

C-536/12. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2012. november 26-án benyújtott fellebbezés

7

2013/C 032/11

C-545/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Ciprusi Köztársaság

8

2013/C 032/12

C-550/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-160/10. sz., J kontra Európai Parlament ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítélete ellen J által 2012. december 3-án benyújtott fellebbezés

9

2013/C 032/13

C-552/12. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-215/10. sz., Görög Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2012. október 4-én hozott ítélete ellen a Görög Köztársaság által 2012. december 3-án benyújtott fellebbezés

9

2013/C 032/14

C-553/12. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-169/08. sz., DEI kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2012. november 30-án benyújtott fellebbezés

10

2013/C 032/15

C-554/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-421/09. sz., DEI kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2012. november 30-án benyújtott fellebbezés

11

2013/C 032/16

C-555/12. sz. ügy: Tribunale di Tivoli (Olaszország) által 2012. december 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Claudio Loreti és társai kontra Comune di Zagarolo

11

2013/C 032/17

C-558/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-278/10. sz., Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) ügyben 2012. szeptember 21-én hozott ítélete ellen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) által 2012. december 4-én benyújtott fellebbezés

12

2013/C 032/18

C-559/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-154/10. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2012. december 5-én benyújtott fellebbezés

13

2013/C 032/19

C-576/12. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-465/09. sz., Ivan Jurašinović kontra Tanács ügyben 2012. október 3-án hozott ítélete ellen Ivan Jurašinović által 2012. december 10-én benyújtott fellebbezés

14

Törvényszék

2013/C 032/20

T-457/07. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Evropaïki Dynamiki kontra EÉBH (Közbeszerzés — Közbeszerzési eljárás — Információtechnológiai konzultációs asszisztencia szolgáltatásnyújtás — Az ajánlat elutasítása és a szerződés másik ajánlattevőnek odaítélése — Elfogadhatóság — Indokolási kötelezettség — Kiválasztási szempontok — Értékelési szempontok — A dokumentációban megállapított értékelési szempontok tiszteletben tartása — Nyilvánvaló értékelési hiba)

15

2013/C 032/21

T-332/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Electrabel kontra Bizottság (Verseny — Összefonódások — Az összefonódás megvalósítása miatt bírságot kiszabó határozat — Az összefonódás felfüggesztésére vonatkozó kötelezettség — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba — Elévülés — A bírság összege)

15

2013/C 032/22

T-352/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Novácke chemické závody kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — Bírságok — Indokolási kötelezettség — Arányosság — Egyenlő bánásmód — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Fizetési képesség)

15

2013/C 032/23

T-392/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — 1. garantovaná kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kalcium-karbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — A jogsértő magatartás betudhatósága — Bírságok — A forgalom 10 %-ának megfelelő felső korlát — Releváns forgalom — Védelemhez való jog — Indokolási kötelezettség — Arányosság — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Fizetési képesség)

16

2013/C 032/24

T-400/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Ecka Granulate et non ferrum Metallpulver kontra Bizottság (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — Bírságok — A bűncselekmények és büntetések törvényességének elve — Egyenlő bánásmód — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás — Enyhítő körülmények — Együttműködés a közigazgatási eljárás során — Arányosság — Fizetési képesség)

16

2013/C 032/25

T-410/09. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Almamet kontra b (Verseny — Kartellek — Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Az árak rögzítése és a piac felosztása — Védelemhez való jog — A Bizottság helyszíni vizsgálati jogköre — Egységes és folyamatos jogsértés — Bírságok — Együttműködés a közigazgatási eljárás során — Arányosság — A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás)

17

2013/C 032/26

T-78/11. P. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 4-i végzése — Lenz kontra Bizottság (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Szociális biztonság — Heilpratiker által nyújtott ápolás költségeinek megtérítése — Indokolási kötelezettség — A tények elferdítése)

17

2013/C 032/27

T-390/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Evonik Industries kontra OHIM — Bornemann (EVONIK) (Közösségi védjegy — Felszólalás — Felszólalás visszavonása — Okafogyottság)

17

2013/C 032/28

T-664/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Spa Monopole kontra OHIM — Royal Mediterranea (THAI SPA) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A védjegybejelentésben megjelölt szolgáltatások jegyzékének korlátozása — Okafogyottság)

18

2013/C 032/29

T-492/12. sz. ügy: 2012. november 12-én benyújtott kereset — von Storch és társai kontra EKB

18

2013/C 032/30

T-507/12. sz. ügy: 2012. november 20-án benyújtott kereset — Szlovénia kontra Bizottság

19

2013/C 032/31

T-516/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Ted-Invest kontra OHIM — Scandia Down (sensi scandia)

20

2013/C 032/32

T-517/12. sz. ügy: 2012. november 23-án benyújtott kereset — Alro kontra Bizottság

20

2013/C 032/33

T-518/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Spirlea kontra Bizottság

21

2013/C 032/34

T-520/12. sz. ügy: 2012. november 27-én benyújtott kereset — Pågen Trademark kontra OHIM (gifflar)

22

2013/C 032/35

T-522/12. sz. ügy: 2012. november 30-án benyújtott kereset — Alfa-Beta Vassilopoulos kontra OHIM — Henkel (AB terra Leaf)

22

2013/C 032/36

T-523/12. sz. ügy: 2012. november 30-án benyújtott kereset — Rani Refreshments kontra OHIM — Global-Invest Bartosz Turek (Sani)

23

2013/C 032/37

T-524/12. sz. ügy: 2012. december 3-án benyújtott kereset — Recaro kontra OHIM — Certino Mode (RECARO)

23

2013/C 032/38

T-526/12. sz. ügy: 2012. december 5-én benyújtott kereset — AXA Versicherung kontra Bizottság

24

2013/C 032/39

T-534/12. sz. ügy: 2012. december 8-án benyújtott kereset — Still kontra OHIM (Fleet Data Services)

25

2013/C 032/40

T-535/12. sz. ügy: 2012. december 8-án benyújtott kereset — Still kontra OHIM (Truck Data Services)

25

2013/C 032/41

T-366/00. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Scott kontra Bizottság

26

2013/C 032/42

T-258/04. RENV. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2012. december 6-i végzése — Lengyelország kontra Bizottság

26

2013/C 032/43

T-370/10. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 4-i végzése — Rubinetterie Flero kontra Bizottság

26

2013/C 032/44

T-560/11. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 10-i végzése — Kronofrance és Kronoply kontra Bizottság

26

2013/C 032/45

T-35/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Icelandic Group UK kontra Bizottság

26

2013/C 032/46

T-85/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Lilleborg kontra OHIM — Hardford Sweden (Pierre Robert)

26

2013/C 032/47

T-86/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Robert Group kontra OHIM — Hardford Sweden (Pierre Robert)

27

2013/C 032/48

T-210/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 10-i végzése — Viasat Broadcasting UK kontra Bizottság

27

2013/C 032/49

T-325/12. és T-332/12. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Hollandia és ING Groep kontra Bizottság

27

2013/C 032/50

T-333/12. sz. ügy: A Törvényszék 2012. december 5-i végzése — Soltau kontra Bizottság

27

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/1

---

2013/C 32/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

HL C 26., 2013.1.26.

Korábbi közzétételek

HL C 9., 2013.1.12.

HL C 399., 2012.12.22.

HL C 389., 2012.12.15.

HL C 379., 2012.12.8.

HL C 373., 2012.12.1.

HL C 366., 2012.11.24.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/2

---

Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2012 október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Österreichischer Gewerkschaftsbund kontra Verband Österreichischer Banken und Bankiers

(C-476/12. sz. ügy)

2013/C 32/02

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberster Gerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Österreichischer Gewerkschaftsbund

Alperes: Verband Österreichischer Banken und Bankiers

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az ellátás jellege alapján (mint indokolt intézkedés) alkalmazandó-e a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében foglalt keretmegállapodás 4. szakaszának 2. pontjában előírt időarányosság elve (pro rata temporis) arra a kollektív szerződésben (kollektív megállapodásban) szabályozott, gyermekek után járó családi támogatásra, amely a munkáltató által nyújtott olyan szociális ellátás, amelynek célja a támogatással érintett gyermek vonatkozásában a gyermeknevelés szülőket terhelő pénzügyi terheinek részbeni fedezése? |
| --- | --- |

1.

Az ellátás jellege alapján (mint indokolt intézkedés) alkalmazandó-e a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében foglalt keretmegállapodás 4. szakaszának 2. pontjában előírt időarányosság elve (pro rata temporis) arra a kollektív szerződésben (kollektív megállapodásban) szabályozott, gyermekek után járó családi támogatásra, amely a munkáltató által nyújtott olyan szociális ellátás, amelynek célja a támogatással érintett gyermek vonatkozásában a gyermeknevelés szülőket terhelő pénzügyi terheinek részbeni fedezése?

| 2. | Az 1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
  Úgy kell-e értelmezni a 97/81/EK irányelv mellékletében foglalt keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját, hogy a részmunkaidőben foglalkoztatottakkal szemben alkalmazott, a gyermekek után járó családi támogatáshoz való joguk munkaidőhöz viszonyított arányos csökkentését magában foglaló eltérő bánásmód — a meghatározott szociál- és gazdaságpolitikai cél, valamint az elérésére alkalmas intézkedések meghatározása területén a szociális partnerek rendelkezésére álló széleskörű mérlegelési mozgástér figyelembevételével — objektív okokkal igazolható, feltéve, hogy az arányosítás tilalma






  a) | megnehezíti vagy lehetetlenné teszi a szülői jogon járó részmunkaidős munkavégzés, és/vagy a szülői szabadság alatti csekély mértékű munkavégzés formájában való részmunkaidős foglalkoztatást, és/vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

Úgy kell-e értelmezni a 97/81/EK irányelv mellékletében foglalt keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját, hogy a részmunkaidőben foglalkoztatottakkal szemben alkalmazott, a gyermekek után járó családi támogatáshoz való joguk munkaidőhöz viszonyított arányos csökkentését magában foglaló eltérő bánásmód — a meghatározott szociál- és gazdaságpolitikai cél, valamint az elérésére alkalmas intézkedések meghatározása területén a szociális partnerek rendelkezésére álló széleskörű mérlegelési mozgástér figyelembevételével — objektív okokkal igazolható, feltéve, hogy az arányosítás tilalma

a)

megnehezíti vagy lehetetlenné teszi a szülői jogon járó részmunkaidős munkavégzés, és/vagy a szülői szabadság alatti csekély mértékű munkavégzés formájában való részmunkaidős foglalkoztatást, és/vagy

| b) | a több részmunkaidős foglalkoztatottal rendelkező munkáltatókat terhelő súlyosabb pénzügyi terhek révén a piaci verseny torzításához, valamint a munkáltatók részmunkaidőben foglalkoztatottak alkalmazására való hajlandóságának csökkenéséhez vezet, és/vagy |
| --- | --- |

b)

a több részmunkaidős foglalkoztatottal rendelkező munkáltatókat terhelő súlyosabb pénzügyi terhek révén a piaci verseny torzításához, valamint a munkáltatók részmunkaidőben foglalkoztatottak alkalmazására való hajlandóságának csökkenéséhez vezet, és/vagy

| c) | előnyben részesíti azon részmunkaidőben foglalkoztatottakat, akik további részmunkaidős munkaviszonyokkal rendelkeznek, és többszörösen jogosultak a gyermekek után járó családi támogatáshoz hasonló, kollektív szerződésben rögzített ellátásra, és/vagy |
| --- | --- |

c)

előnyben részesíti azon részmunkaidőben foglalkoztatottakat, akik további részmunkaidős munkaviszonyokkal rendelkeznek, és többszörösen jogosultak a gyermekek után járó családi támogatáshoz hasonló, kollektív szerződésben rögzített ellátásra, és/vagy

| d) | előnyben részesíti a részmunkaidőben foglalkoztatottakat, mert a teljes munkaidőben foglalkoztatottakhoz képest több szabadidővel, és ezért jobb lehetőségekkel rendelkeznek a gyermekgondozásra? |
| --- | --- |

d)

előnyben részesíti a részmunkaidőben foglalkoztatottakat, mert a teljes munkaidőben foglalkoztatottakhoz képest több szabadidővel, és ezért jobb lehetőségekkel rendelkeznek a gyermekgondozásra?

| 3. | Amennyiben az 1. és 2. kérdésre nemleges válasz adandó:
  Úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 28. cikkét, hogy olyan munkajogi rendszerben, amelyben különösen válogatott és szakképzett kollektív szerződéses partnerek egybehangzó szociálpolitikai értékelései alapján határozzák meg a munkajogi minimumszabályok lényeges részét, abban az esetben, ha (a nemzeti gyakorlat értelmében) egy kollektív szerződésnek csupán valamely (az uniós jog szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát sértő) részletszabálya (a jelen ügyben a részmunkaidős foglalkoztatottak gyermekek után járó családi támogatása arányosítása) semmis, e semmisség az e szabályozási területre (a jelen ügyben a gyermekek után járó családi támogatásra) vonatkozó valamennyi kollektív szerződéses rendelkezésre kiterjed? |
| --- | --- |

3.

Amennyiben az 1. és 2. kérdésre nemleges válasz adandó:

Úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 28. cikkét, hogy olyan munkajogi rendszerben, amelyben különösen válogatott és szakképzett kollektív szerződéses partnerek egybehangzó szociálpolitikai értékelései alapján határozzák meg a munkajogi minimumszabályok lényeges részét, abban az esetben, ha (a nemzeti gyakorlat értelmében) egy kollektív szerződésnek csupán valamely (az uniós jog szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát sértő) részletszabálya (a jelen ügyben a részmunkaidős foglalkoztatottak gyermekek után járó családi támogatása arányosítása) semmis, e semmisség az e szabályozási területre (a jelen ügyben a gyermekek után járó családi támogatásra) vonatkozó valamennyi kollektív szerződéses rendelkezésre kiterjed?

---

(1)  HL L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.; a 98/23/EK irányelvvel (HL L 131;10. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 278. o.) módosított változat.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/3

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2012. október 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — H. Grautzch Großhandel GmbH & Co. KG kontra Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH

(C-479/12. sz. ügy)

2013/C 32/03

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: H. Grautzch Großhandel GmbH & Co. KG

Alperes: Münchener Boulevard Möbel Joseph Duna GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet (1) 11. cikkének (2) bekezdését, hogy a formatervezési minta a rendes üzletvitel során ésszerűen juthatott az érintett ágazatban az Unióban működő szakmai körök tudomására, ha a formatervezési mintáról készült képeket szétosztották a kereskedők között? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet (1) 11. cikkének (2) bekezdését, hogy a formatervezési minta a rendes üzletvitel során ésszerűen juthatott az érintett ágazatban az Unióban működő szakmai körök tudomására, ha a formatervezési mintáról készült képeket szétosztották a kereskedők között?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének első mondatát, hogy a formatervezési minta, jóllehet azt harmadik személy számára kifejezett vagy hallgatólagos titoktartási kötelezettség terhe nélkül mutatták be, a rendes üzletvitel során ésszerűen nem juthatott az érintett ágazaton belül az Unióban működő szakmai körök tudomására, ha






  a) | azt csak a szakmai körök egyetlen vállalkozása számára mutatták be, vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének első mondatát, hogy a formatervezési minta, jóllehet azt harmadik személy számára kifejezett vagy hallgatólagos titoktartási kötelezettség terhe nélkül mutatták be, a rendes üzletvitel során ésszerűen nem juthatott az érintett ágazaton belül az Unióban működő szakmai körök tudomására, ha

a)

azt csak a szakmai körök egyetlen vállalkozása számára mutatták be, vagy

| b) | azt valamely vállalkozásnak a szokásos piacfigyelés körén kívül eső kínai bemutatótermében állították ki? |
| --- | --- |

b)

azt valamely vállalkozásnak a szokásos piacfigyelés körén kívül eső kínai bemutatótermében állították ki?

| 3. | a) | Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdését, hogy a lajstromozás nélküli mintaoltalom jogosultját terheli annak bizonyítása, hogy az engedély nélküli hasznosítás az oltalom alatt álló minta utánzásának következménye? |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdését, hogy a lajstromozás nélküli mintaoltalom jogosultját terheli annak bizonyítása, hogy az engedély nélküli hasznosítás az oltalom alatt álló minta utánzásának következménye?

| b) | A 3. a) kérdésre adott igenlő válasz esetén:
  Megfordul-e a bizonyítási teher vagy könnyebbé válik-e a bizonyítási teher a lajstromozás nélküli mintaoltalom jogosultja vonatkozásában, ha a formatervezési minta és az engedély nélküli hasznosítás között lényeges hasonlóságok állnak fenn? |
| --- | --- |

b)

A 3. a) kérdésre adott igenlő válasz esetén:

Megfordul-e a bizonyítási teher vagy könnyebbé válik-e a bizonyítási teher a lajstromozás nélküli mintaoltalom jogosultja vonatkozásában, ha a formatervezési minta és az engedély nélküli hasznosítás között lényeges hasonlóságok állnak fenn?

| 4. | a) | Elévülhet-e a lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalom bitorlásán alapuló, a 6/2002/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése és 89. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti tilalmi jog? |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Elévülhet-e a lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalom bitorlásán alapuló, a 6/2002/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése és 89. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti tilalmi jog?

| b) | A 4. a) kérdésre adott igenlő válasz esetén:
  Az uniós jogon alapul-e az elévülés, és adott esetben mely rendelkezésen? |
| --- | --- |

b)

A 4. a) kérdésre adott igenlő válasz esetén:

Az uniós jogon alapul-e az elévülés, és adott esetben mely rendelkezésen?

| 5. | a) | Jogvesztés tárgya lehet-e a lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalom bitorlásán alapuló, a 6/2002/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése és 89. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti tilalmi jog? |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Jogvesztés tárgya lehet-e a lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalom bitorlásán alapuló, a 6/2002/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése és 89. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti tilalmi jog?

| b) | Az 5. a) kérdésre adott igenlő válasz esetén:
  Az uniós jogon alapul-e a jogvesztés, és adott esetben mely rendelkezésen? |
| --- | --- |

b)

Az 5. a) kérdésre adott igenlő válasz esetén:

Az uniós jogon alapul-e a jogvesztés, és adott esetben mely rendelkezésen?

| 6. | Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet 89. cikke (1) bekezdésének d) pontját, hogy a lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalom bitorlásán alapuló, az Unió egészében gyakorolt megsemmisítési, adatszolgáltatási és kártérítési kérelmekre a bitorlás elkövetési helye szerinti tagállamok joga alkalmazandó? |
| --- | --- |

6.

Úgy kell-e értelmezni a 6/2002/EK rendelet 89. cikke (1) bekezdésének d) pontját, hogy a lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalom bitorlásán alapuló, az Unió egészében gyakorolt megsemmisítési, adatszolgáltatási és kártérítési kérelmekre a bitorlás elkövetési helye szerinti tagállamok joga alkalmazandó?

---

(1)  A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12 i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 3., 2002. január 5., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.)

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/3

---

Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2012. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — The Bridport and West Dorset Golf Club Limited kontra The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(C-495/12. sz. ügy)

2013/C 32/04

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: The Bridport and West Dorset Golf Club Limited

Alperes: The Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Ha a [héairányelv (1)] 134. cikk[ének] kógens rendelkezései a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt rendelkezésekkel összefüggésben kerülnek alkalmazásra abban az esetben, amikor nonprofit jellegű szervezetnek tekintett szerv golfozáshoz való jogot biztosít, mely szolgáltatások képeznek „adómentes ügyletet”, ha egyáltalán van ilyen? |
| --- | --- |

1.

Ha a [héairányelv (1)] 134. cikk[ének] kógens rendelkezései a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt rendelkezésekkel összefüggésben kerülnek alkalmazásra abban az esetben, amikor nonprofit jellegű szervezetnek tekintett szerv golfozáshoz való jogot biztosít, mely szolgáltatások képeznek „adómentes ügyletet”, ha egyáltalán van ilyen?

| 2. | Jogszerű a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt adómentesség korlátozása az alapján, hogy a golfozáshoz való jogot biztosító szolgáltatásokat a nonprofit jellegű szervezet tagjának nyújtják-e vagy sem? |
| --- | --- |

2.

Jogszerű a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt adómentesség korlátozása az alapján, hogy a golfozáshoz való jogot biztosító szolgáltatásokat a nonprofit jellegű szervezet tagjának nyújtják-e vagy sem?

| 3. | Úgy kell értelmezni a 134. cikk rendelkezéseit, hogy az adómentességet kizárólag azokra a szolgáltatásokra korlátozzák, amelyek „szoros kapcsolatban állnak” az „adómentes ügyletekkel” (abban az értelemben, hogy azok nyújtásához szükségesek), vagy az minden, a 132. cikk (1) bekezdése m) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatásra vonatkozik? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell értelmezni a 134. cikk rendelkezéseit, hogy az adómentességet kizárólag azokra a szolgáltatásokra korlátozzák, amelyek „szoros kapcsolatban állnak” az „adómentes ügyletekkel” (abban az értelemben, hogy azok nyújtásához szükségesek), vagy az minden, a 132. cikk (1) bekezdése m) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatásra vonatkozik?

| 4. | Olyan körülmények között, amikor egy nonprofit jellegű szervezet a nyilvánosan ismert céljaira tekintettel rendszeresen és következetesen megengedi a nem tagok számára, hogy golfozzanak, hogyan értelmezhető a nem tagokra vonatkozó díjszabás „alapvető célja”? |
| --- | --- |

4.

Olyan körülmények között, amikor egy nonprofit jellegű szervezet a nyilvánosan ismert céljaira tekintettel rendszeresen és következetesen megengedi a nem tagok számára, hogy golfozzanak, hogyan értelmezhető a nem tagokra vonatkozó díjszabás „alapvető célja”?

| 5. | A 134. cikk b) pontjának alkalmazása szempontjából mihez képest kell kiegészítőnek lennie a „kiegészítő bevételnek”? |
| --- | --- |

5.

A 134. cikk b) pontjának alkalmazása szempontjából mihez képest kell kiegészítőnek lennie a „kiegészítő bevételnek”?

| 6. | Ha a sportlétesítmények nem tagok részére történő hozzáférhetővé tételéből származó bevétel a 134. cikk b) pontja alkalmazásának szempontjából nem minősül „kiegészítő bevételnek”, a 133. cikk d) pontja lehetővé teszi-e, hogy a tagállam kizárja az adómentesség köréből az ilyen bevételt, ha az a verseny torzulását okozhatja a héaalany üzleti vállalkozások hátrányára, míg ezzel egyidejűleg az ugyanezen nonprofit jellegű szervezet tagjai számára a tagság biztosításából származó bevételt nem vonják ki a mentesség hatálya alól, amennyiben a tagdíjak önmagukban is a verseny legalább bizonyos fokú korlátozását okozhatják? |
| --- | --- |

6.

Ha a sportlétesítmények nem tagok részére történő hozzáférhetővé tételéből származó bevétel a 134. cikk b) pontja alkalmazásának szempontjából nem minősül „kiegészítő bevételnek”, a 133. cikk d) pontja lehetővé teszi-e, hogy a tagállam kizárja az adómentesség köréből az ilyen bevételt, ha az a verseny torzulását okozhatja a héaalany üzleti vállalkozások hátrányára, míg ezzel egyidejűleg az ugyanezen nonprofit jellegű szervezet tagjai számára a tagság biztosításából származó bevételt nem vonják ki a mentesség hatálya alól, amennyiben a tagdíjak önmagukban is a verseny legalább bizonyos fokú korlátozását okozhatják?

| 7. | Különösen, a 133. cikk d) pontja alapján átültetett bármely feltételt az egyébként az adómentesség hatálya alá tartozó, a nonprofit jellegű szervezet által nyújtott valamennyi szolgáltatásra alkalmazni kell-e, vagy a részleges korlátozás is elfogadható, vagyis az, hogy a golfozáshoz való jog tagok számára történő biztosítása a mentesség hatálya alá tartozik, míg a nem tagok számára történő biztosítása nem, amikor mind a tagok, mind a nem tagok számára nyújtott szolgáltatások versenyben állnak üzleti vállalkozásokkal? |
| --- | --- |

7.

Különösen, a 133. cikk d) pontja alapján átültetett bármely feltételt az egyébként az adómentesség hatálya alá tartozó, a nonprofit jellegű szervezet által nyújtott valamennyi szolgáltatásra alkalmazni kell-e, vagy a részleges korlátozás is elfogadható, vagyis az, hogy a golfozáshoz való jog tagok számára történő biztosítása a mentesség hatálya alá tartozik, míg a nem tagok számára történő biztosítása nem, amikor mind a tagok, mind a nem tagok számára nyújtott szolgáltatások versenyben állnak üzleti vállalkozásokkal?

| 8. | Mi a különbség — ha van egyáltalán — a 133. cikk d) pontjában foglalt, a „verseny torzulásának” valószínűsíthetőségét megkövetelő előírás és a 134. cikk b) pontjában foglalt feltétel között, amely csak a közvetlen verseny fennállását várja el? |
| --- | --- |

8.

Mi a különbség — ha van egyáltalán — a 133. cikk d) pontjában foglalt, a „verseny torzulásának” valószínűsíthetőségét megkövetelő előírás és a 134. cikk b) pontjában foglalt feltétel között, amely csak a közvetlen verseny fennállását várja el?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.)

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/4

---

A Tribunal Central Administrativo Norte (Portugália) által 2012. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos kontra Navileme-Consultadoria Náutica, Lda, Nautizende — Consultadoria Náutica, Lda

(C-509/12. sz. ügy)

2013/C 32/05

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Central Administrativo Norte

Az alapeljárás felei

Felperes: IPTM-Instituto Portuário e dos Transportes Marítimos

Alperesek: Navileme-Consultadoria Náutica, Lda, Nautizende — Consultadoria Náutica, Lda

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Tekintettel az egyik tagállam állampolgárai és a másik tagállam állampolgárai közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvére (jelenleg EUMSZ 18. cikk [a korábbi EK 12. cikk]), a személyek Unión belüli szabad mozgására és az az alóli kivételekre (jelenleg az EUMSZ 45. cikk (3) bekezdése [a korábbi EK 39. cikk]), a szolgáltatásnyújtás szabadságára és annak esetleges korlátozásaira (jelenleg EUMSZ 52. cikk [a korábbi EK 46. cikk]), az EUMSZ 62. cikk (a korábbi EK 55. cikk) alapján úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, amely a kedvtelési célú hajóvezetői engedély kiállításának feltételeként előírja az adott területen való lakóhellyel rendelkezést?

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/5

---

A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2012. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Tevfik Isbir kontra DB Services GmbH

(C-522/12. sz. ügy)

2013/C 32/06

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesarbeitsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Tevfik Isbir

Alperes: DB Services GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 96/71/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja szerinti „minimális bérszint” fogalmat, hogy az a munkáltató által a munkavállaló olyan munkavégzése ellenében nyújtott ellenszolgáltatást jelenti, amelyet az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének bevezető mondatában említett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés vagy általánosan alkalmazandó kollektív megállapodás alapján kizárólag és teljes mértékben a kollektív szerződés szerinti minimálbérrel kell ellentételezni („rendes munkavégzés”), és ezért csak azok a munkáltatói juttatások számíthatók be a minimális bérszint megfizetésére vonatkozó kötelezettségbe, amelyek e rendes munkavégzést díjazzák, és amelyeknek legkésőbb az adott bérfizetési időszak esedékességi határnapján a munkavállaló rendelkezésére kell állniuk? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 96/71/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja szerinti „minimális bérszint” fogalmat, hogy az a munkáltató által a munkavállaló olyan munkavégzése ellenében nyújtott ellenszolgáltatást jelenti, amelyet az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének bevezető mondatában említett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés vagy általánosan alkalmazandó kollektív megállapodás alapján kizárólag és teljes mértékben a kollektív szerződés szerinti minimálbérrel kell ellentételezni („rendes munkavégzés”), és ezért csak azok a munkáltatói juttatások számíthatók be a minimális bérszint megfizetésére vonatkozó kötelezettségbe, amelyek e rendes munkavégzést díjazzák, és amelyeknek legkésőbb az adott bérfizetési időszak esedékességi határnapján a munkavállaló rendelkezésére kell állniuk?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 96/71/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja szerinti „minimális bérszint” fogalmat, hogy azzal ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések vagy gyakorlatok, amelyek előírják, hogy a munkáltató juttatásai nem tekintendők a minimálbér részének, és így nem számítandók be a minimálbérre való jogosultság kielégítésébe, ha a munkáltató e juttatásokat olyan kollektív szerződésben foglalt kötelezettség alapján nyújtja,






  — | amely a kollektív szerződés felei és a nemzeti jogalkotó szándéka szerint a munkavállalói vagyonképzést hivatott szolgálni, |
| --- | --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 96/71/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja szerinti „minimális bérszint” fogalmat, hogy azzal ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések vagy gyakorlatok, amelyek előírják, hogy a munkáltató juttatásai nem tekintendők a minimálbér részének, és így nem számítandók be a minimálbérre való jogosultság kielégítésébe, ha a munkáltató e juttatásokat olyan kollektív szerződésben foglalt kötelezettség alapján nyújtja,

—

amely a kollektív szerződés felei és a nemzeti jogalkotó szándéka szerint a munkavállalói vagyonképzést hivatott szolgálni,

és ebből a célból

| — | a munkáltató a havi juttatásokat hosszútávra befekteti a munkavállaló javára, például megtakarítási hozzájárulásként, lakóház építéséhez vagy megvételéhez való hozzájárulásként vagy tőkebefektetéses életbiztosításhoz való hozzájárulásként, és |
| --- | --- |

—

a munkáltató a havi juttatásokat hosszútávra befekteti a munkavállaló javára, például megtakarítási hozzájárulásként, lakóház építéséhez vagy megvételéhez való hozzájárulásként vagy tőkebefektetéses életbiztosításhoz való hozzájárulásként, és

| — | e juttatásokat állami hozzájárulásokkal és adókedvezményekkel ösztönzik, és |
| --- | --- |

—

e juttatásokat állami hozzájárulásokkal és adókedvezményekkel ösztönzik, és

| — | a munkavállaló csak többéves időszakot követően rendelkezhet e hozzájárulásokkal, és |
| --- | --- |

—

a munkavállaló csak többéves időszakot követően rendelkezhet e hozzájárulásokkal, és

| — | a hozzájárulások összege rögzített havi összegként kizárólag a megállapodás szerinti munkaidőtől függ, a munkadíjtól azonban nem („vagyonképző juttatások”)? |
| --- | --- |

—

a hozzájárulások összege rögzített havi összegként kizárólag a megállapodás szerinti munkaidőtől függ, a munkadíjtól azonban nem („vagyonképző juttatások”)?

---

(1)  A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1997. L 18., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.).

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/5

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia (Olaszország) által 2012. november 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dirextra Alta Formazione S.r.l. kontra Regione Puglia

(C-523/12. sz. ügy)

2013/C 32/07

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia

Az alapeljárás felei

Felperes: Dirextra Alta Formazione S.r.l.

Alperes: Regione Puglia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Összeegyeztethető-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. és azt követő cikkeivel, valamint 101. és azt követő cikkeivel (korábbi 49. és 81., valamint azt követő cikkek), továbbá 107. és azt követő cikkeivel (a 2009. december 1-jétől hatályos szöveg alapján), illetve a versenynek, az arányosságnak, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, valamint az egyenlő bánásmódnak az e rendelkezésekből eredő elvével — az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 9. és 10. cikkével, a kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkével, valamint az Alapjogi Charta 11. és 14. cikkével is összefüggésben — a Regione Puglia 12/2009. sz. tartományi hatállyal rendelkező törvénye 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéshez hasonló olyan rendelkezés, amely a helyi szintű képzés fejlesztését szolgáló meghatározott szolgáltatások nyújtása (egyetem utáni képzés nyújtása) terén úgy szabályozza megszorítóan a piachoz való hozzáférést, hogy a közösségi intézkedés céljához (a képzés minőségének javítása és így a megfelelő képesítéssel rendelkező jogalanyok kiválasztása) képest azt egyetlen, önkényesen megválasztott és megfogalmazott olyan követelmény (a teljes óraszám indokolatlanul hosszú időtartamhoz kapcsolódik) meglétéhez köti, amely nem a meghatározott szolgáltatás konkrét időtartamának megfelelően szabályozott?

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/6

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-168/10. és T-572/10. sz., Európai Bizottság kontra SEMEA és Commune de Millau egyesített ügyekben 2012. szeptember 19-én hozott ítélete ellen a Commune de Millau és a Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) által 2012. november 23-án benyújtott fellebbezés

(C-531/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/08

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: Commune de Millau, Société d'économie mixte d’équipement de l’Aveyron (SEMEA) (képviselő: F. Bleykasten ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2012. szeptember 19-i ítéletét, |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2012. szeptember 19-i ítéletét,

Újból határozva,

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy a Törvényszék nem rendelkezett hatáskörrel a T-572/10. sz. ügyben a Bizottság által Millau település ellen benyújtott keresetlevél elbírálására; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy a Törvényszék nem rendelkezett hatáskörrel a T-572/10. sz. ügyben a Bizottság által Millau település ellen benyújtott keresetlevél elbírálására;

| — | a Bíróság tájékoztassa a Bizottságot arról, hogy fellebbezését benyújthatja az illetékes francia bíróságokhoz; |
| --- | --- |

—

a Bíróság tájékoztassa a Bizottságot arról, hogy fellebbezését benyújthatja az illetékes francia bíróságokhoz;

| — | a Bíróság a T-572/10. sz. ügyben a Bizottság által a SEMEA ellen benyújtott keresetlevelet nyilvánítsa elfogadhatatlannak; |
| --- | --- |

—

a Bíróság a T-572/10. sz. ügyben a Bizottság által a SEMEA ellen benyújtott keresetlevelet nyilvánítsa elfogadhatatlannak;

Érdemben,

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság követelésének alapjául szolgáló kötelezettség a francia jog szerint elévült; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság követelésének alapjául szolgáló kötelezettség a francia jog szerint elévült;

| — | a Bíróság utasítsa el a Bizottságnak Millau településsel és a SEMEA-val szembeni kérelmeit; |
| --- | --- |

—

a Bíróság utasítsa el a Bizottságnak Millau településsel és a SEMEA-val szembeni kérelmeit;

Másodlagosan,

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság megsértette a jogbiztonság és a gondos ügyintézés elvét; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság megsértette a jogbiztonság és a gondos ügyintézés elvét;

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy ez kiváltotta az Unió szerződésen kívüli felelősségét Millau település és a SEMEA vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy ez kiváltotta az Unió szerződésen kívüli felelősségét Millau település és a SEMEA vonatkozásában;

| — | a Bíróság kötelezze a Bizottságot arra, hogy Millau település és a SEMEA részére fizessen meg 41 012 eurót kitevő tőkeösszeget, amelyhez hozzáadódnak a francia jog szerint számított, a meghozandó ítélet kihirdetésének napján esedékessé váló kamatok és költségek; |
| --- | --- |

—

a Bíróság kötelezze a Bizottságot arra, hogy Millau település és a SEMEA részére fizessen meg 41 012 eurót kitevő tőkeösszeget, amelyhez hozzáadódnak a francia jog szerint számított, a meghozandó ítélet kihirdetésének napján esedékessé váló kamatok és költségek;

Mindenesetre,

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy az eljárás költségeit a Bizottság viseli. |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy az eljárás költségeit a Bizottság viseli.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezők a Törvényszék ítéletével szemben négy jogalapot hoznak fel.

Először is Millau település úgy érvel, hogy a Törvényszék nem rendelkezik hatáskörrel a vele szemben benyújtott keresetlevél elbírálására. A fellebbező szerint harmadik személy javára szerződéses rendelkezéssel nem lehet választottbírósági kikötést megfogalmazni a francia közjog szerinti jogi személy esetében. A fellebbező szerint nem létezik olyan megállapodás, amely keretében Millau település a Közösség javára választottbírósági kikötést fogalmazhatott volna meg.

Másodszor a SEMEA úgy érvel, hogy azáltal, hogy vagyonát átruházta a társaság továbbra is fizetőképes közjogi jogi személy tagjára (Millau településre), miközben saját maga a kifizetéseit beszüntette, érvényesen rendezte társasági jellegű jogait és kötelezettségeit.

Harmadszor a fellebbezők arra hivatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel figyelmen kívül hagyta az elévülésre alkalmazandó jogi rendelkezést. A vitatott követelés ugyanis a SEMEA és a Bizottság közötti kereskedelmi kapcsolatból eredt. A SEMEA és a Bizottság között kötött szerződés közigazgatási jellegétől eltekintve a jelen ügyben alkalmazandó elévülési szabály a fellebbezők szerint a francia kereskedelmi törvénykönyv 189a. cikke (jelenleg 110-4. cikk). A fellebbezők tehát úgy vélik, hogy a Bizottság követelése elévült.

Végül a fellebbezők azt kifogásolják, hogy a Törvényszék nem ismerte el a Bizottság felelősségét, miközben 12 éven keresztüli tétlensége, hogy követelését behajtsa, mulasztásnak minősül, és sérti az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (3) bekezdését. A Bizottság által követelt kamatok nagysága összefügg azzal is, hogy a Bizottság nem tett lépéseket követelésének behajtása érdekében, így az állítólagos kár és a Bizottság magatartása között okozati összefüggés áll fenn. A fellebbezők végül úgy érvelnek, hogy a kár összefügg azzal, hogy lehetetlen volt számukra az, hogy megfelelő időben intézkedéseket hozzanak a Bizottság követelésének kielégítése érdekében.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/7

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítélete ellen a Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA által 2012. november 22-én benyújtott fellebbezés

(C-533/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/09

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA (képviselők: A. Winckler és F.-C. Laprévote ügyvédek)

A többi fél az eljárásban: Corsica Ferries France SAS, Európai Bizottság, Francia Köztársaság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-565/08. sz., Corsica Ferries France kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítéletet abban a részében, amelyben — azzal az indokkal, hogy (i) a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát vétett a 158 millió euró negatív eladási ár, a CGMP által nyújtott együttes és egyidejű, 8,75 millió euró összegű tőkejuttatás, valamint a 38,5 millió euró összegű személyi támogatások elemzése során; és hogy (ii) a 15,81 millió euró végső összegű szerkezetátalakítási egyenlegre vonatkozó bizottsági elemzés téves feltevésen alapult — megsemmisíti a Franciaország által a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) javára végrehajtott C 58/2002. (ex N 118/2002.) sz. intézkedésekről szóló, 2008. július 8-i 2009/611/EK bizottsági határozat (1) 1. cikkének második és harmadik bekezdését; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-565/08. sz., Corsica Ferries France kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítéletet abban a részében, amelyben — azzal az indokkal, hogy (i) a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát vétett a 158 millió euró negatív eladási ár, a CGMP által nyújtott együttes és egyidejű, 8,75 millió euró összegű tőkejuttatás, valamint a 38,5 millió euró összegű személyi támogatások elemzése során; és hogy (ii) a 15,81 millió euró végső összegű szerkezetátalakítási egyenlegre vonatkozó bizottsági elemzés téves feltevésen alapult — megsemmisíti a Franciaország által a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) javára végrehajtott C 58/2002. (ex N 118/2002.) sz. intézkedésekről szóló, 2008. július 8-i 2009/611/EK bizottsági határozat (1) 1. cikkének második és harmadik bekezdését;

| — | a Corsica Ferries-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Corsica Ferries-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező négy jogalapot hoz fel a Törvényszék ítéletének hatályon kívül helyezése iránt.

Elsősorban a negatív eladási ár ellenében történő átruházás tekintetében a fellebbező úgy véli, hogy nemcsak arról van szó, hogy a Törvényszék nem ismerte el a Bizottság mérlegelési mozgásterét arra vonatkozóan, hogy a piacgazdasági feltételek mellett eljáró magánbefektető kritériumát alkalmazza, hanem jogi szempontból még tévesen is értelmezte e kritériumot. A Törvényszék — mivel az EUMSZ 345. cikkével ellentétesen értelmezte a piacgazdasági feltételek mellett eljáró magánbefektető kritériumát — elferdítette a Bizottság határozatát, és indokolási kötelezettségét sem teljesítette.

Másodsorban a tőkejuttatás kapcsán a fellebbező azt kifogásolja, hogy a Törvényszék elferdítette a Bizottság határozatát, mivel úgy ítélte meg, hogy a Bizottság az egyidejű magán tőkejuttatások befektetési feltételeinek összehasonlíthatóságának megítélése során nem vett figyelembe minden releváns körülményt.

Harmadsorban a fellebbező szerint a személyi támogatásokra vonatkozó intézkedések kapcsán a Törvényszék nem csupán elferdítette a Bizottság határozatát, hanem tévesen alkalmazta a jogot és indokolási kötelezettségét sem teljesítette azon előny tekintetében, amelyben az SNCM részesült.

Negyedsorban és a fentiekre tekintettel a fellebbező szerint hatástalan a Törvényszék azon érvelése, amely a 15,81 millió euró összegben kimutatott szerkezetátalakítási egyenlegre vonatkozik.

---

(1)  HL 2009. L 225., 180. o.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/7

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-565/08. sz., Corsica Ferries France SAS kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2012. november 26-án benyújtott fellebbezés

(C-536/12. sz. ügy)

2013/C 32/10

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Francia Köztársaság (képviselők: G. de Bergues, D. Colas, N. Rouam és J. Rossi meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Corsica Ferries France SAS, Európai Bizottság, Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) SA

A fellebbező(k) kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék negyedik tanácsa által a T-565/08. sz., Corsica Ferries France kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítéletet abban a részében, amelyben megsemmisítette a Franciaország által a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) javára végrehajtott C 58/2002. (ex N 118/2002.) sz. intézkedésekről szóló, 2008. július 8-i 2009/611/EK bizottsági határozat (1) 1. cikkének második és harmadik bekezdését; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék negyedik tanácsa által a T-565/08. sz., Corsica Ferries France kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 11-én hozott ítéletet abban a részében, amelyben megsemmisítette a Franciaország által a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) javára végrehajtott C 58/2002. (ex N 118/2002.) sz. intézkedésekről szóló, 2008. július 8-i 2009/611/EK bizottsági határozat (1) 1. cikkének második és harmadik bekezdését;

| — | hozzon jogerős határozatot a jogvitában vagy utalja vissza az ügyet a Törvényszékhez; |
| --- | --- |

—

hozzon jogerős határozatot a jogvitában vagy utalja vissza az ügyet a Törvényszékhez;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező négy jogalapot hoz fel a Törvényszék ítéletének hatályon kívül helyezése iránt.

A fellebbező elsősorban úgy véli, hogy a Törvényszék megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését azáltal, hogy úgy határozott, hogy a Bizottság — mivel arra a következtetésre jutott, hogy a Société nationale maritime Corse-Méditerranée 158 millió euró negatív eladási ár ellenében történő átruházása nem valósít meg állami támogatást — tévesen alkalmazta a jogot. A fellebbező egyrészt azt kifogásolja, hogy a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság, amikor a körültekintő magánbefektető kritériumát annak megállapítása érdekében alkalmazta, hogy az SNCM felszámolása esetén az előbbi alkalmazottai részére fizetett kiegészítő végkielégítést a körültekintő magánbefektető is folyósította volna-e, nem vehette figyelembe az állam mint a magánszektor globális gazdasági szereplője arculatában bekövetkező sérelem kockázatát. Másrészt a fellebbező azt kifogásolja, hogy a Törvényszék annak igazolását követeli a Bizottságtól, hogy a kiegészítő végkielégítés fizetése kellően megszilárdult, sőt állandó gyakorlat a magánvállalkozók körében.

Másodsorban a fellebbező szerint a Törvényszék az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértésével tévesen alkalmazta a jogot, mivel úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem vett figyelembe minden releváns körülményt az SNCM állami részvényese által nyújtott 8,75 millió euró összegű tőkejuttatás és a magánátvevők 26,25 millió euró összegű tőkejuttatása közötti összehasonlíthatóság elemzése során, valamint hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie az SNCM magánosítása keretében a magánátvevők javára kikötött átruházási bontózáradékot.

Harmadsorban a fellebbező szerint a Törvényszék megsértette a Bíróság alapokmánya 53. cikkének első bekezdésével együttesen értelmezett 36. cikkét, valamint a Törvényszék eljárási szabályzata 81. cikkét, mivel állami támogatásnak minősítette a 38,5 millió euró összegű személyi támogatási intézkedéseket, anélkül hogy másodlagosan megvizsgálta volna, hogy ez az intézkedés megfelel-e a körültekintő magánbefektető kritériumának, amint azt a vitatott határozatban a Bizottság, a Törvényszék előtti tárgyaláson pedig a francia kormány is jelezte.

Utolsósorban a fellebbező úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el azzal, hogy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja és az iránymutatás alapján jóváhagyta a szerkezetátalakítási egyenleget.

---

(1)  HL 2009. L 225., 180. o.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/8

---

2012. november 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Ciprusi Köztársaság

(C-545/12. sz. ügy)

2013/C 32/11

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Hetsch, J. Hottiaux és M. Konstantinidis meghatalmazottak)

Alperesek: Ciprusi Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | állapítsa meg, hogy a Ciprusi Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (HL L 403., 18. o.), és mindenesetre mivel nem közölte a szóban forgó valamennyi intézkedést a Bizottsággal — nem teljesítette az ezen irányelv 16. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a Ciprusi Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (HL L 403., 18. o.), és mindenesetre mivel nem közölte a szóban forgó valamennyi intézkedést a Bizottsággal — nem teljesítette az ezen irányelv 16. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése értelmében kötelezze a Ciprusi Köztársaságot a Bíróság ítélete kihirdetésének napjától számított napi 6 504,96 EUR pénzbírság megfizetésére; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése értelmében kötelezze a Ciprusi Köztársaságot a Bíróság ítélete kihirdetésének napjától számított napi 6 504,96 EUR pénzbírság megfizetésére;

| — | a Ciprusi Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Ciprusi Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2006/126/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése arra kötelezi a tagállamokat, hogy 2011. január 19-ig fogadják el és hirdessék ki a szóban forgó irányelvvel bevezetett és az említett bekezdésben felsorolt új törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

A Ciprusi Köztársaság nem ültette át maradéktalanul belső jogába az irányelv rendelkezéseit. A Bizottság különösen megjegyzi, hogy a kereset benyújtásának időpontjában a Ciprusi Köztársaság nem ültette át belső jogába az irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, 3. cikkét, 7. cikkének (1), (3) és (5) bekezdését, 10. cikkét, 15. cikkét, valamint az I. melléklet 2. pontját, II. mellékletének 5.2. pontját, továbbá IV., V. és VI. mellékletét.

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Ciprusi Köztársaság nem teljesítette az irányelvből eredő, az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése értelmében rá háruló kötelezettségeket.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/9

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-160/10. sz., J kontra Európai Parlament ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítélete ellen J által 2012. december 3-án benyújtott fellebbezés

(C-550/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/12

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: J (képviselő: A. Auer ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének a T-160/10. sz. ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítéletét a következő rendelkező formulát alkalmazva: „A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének a T-160/10. sz., J kontra Európai Parlament ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítélet teljes egészében hatályon kívül helyezi. Az Európai Parlament viseli a költségeket.” |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének a T-160/10. sz. ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítéletét a következő rendelkező formulát alkalmazva: „A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének a T-160/10. sz., J kontra Európai Parlament ügyben 2012. szeptember 27-én hozott ítélet teljes egészében hatályon kívül helyezi. Az Európai Parlament viseli a költségeket.”

Amennyiben a fellebbezés megalapozottnak bizonyul,

| — | teljes egészében adjon helyt az elsőfokú eljárásban benyújtott, az Európai Parlament petíciós bizottsága 2010. március 2-i azon határozatának megsemmisítésére irányuló keresetének, amellyel az a fellebbező által 2009. november 19-én benyújtott 1673/2009. sz. petíciót elutasította; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt az elsőfokú eljárásban benyújtott, az Európai Parlament petíciós bizottsága 2010. március 2-i azon határozatának megsemmisítésére irányuló keresetének, amellyel az a fellebbező által 2009. november 19-én benyújtott 1673/2009. sz. petíciót elutasította;

| — | kötelezze az Európai Parlamentet az elsőfokú eljárás költségeinek megtérítésére;
  másodlagosan |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Parlamentet az elsőfokú eljárás költségeinek megtérítésére;

másodlagosan

| — | az ügyet utalja vissza ismételt döntéshozatalra a Törvényszékhez. |
| --- | --- |

—

az ügyet utalja vissza ismételt döntéshozatalra a Törvényszékhez.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Törvényszék helytelenül állapította meg azt, hogy a petíciós bizottság a fellebbező petíciójának elfogadhatatlanná nyilvánításakor az indokolási kötelezettségét nem sértette meg. A fellebbező a petíciójában kifejezetten a tulajdonjog sérelmére és a 2004/48/EK irányelvnek (1) az osztrák hatóságok általi megsértésére hivatkozik. A petíciót elfogadhatatlanná nyilvánító határozat nem tér ki ezen kifejezetten nevesített jogsértésekre, ily módon a fellebbező számára nem világos, hogy az Európai Parlament a petícióját mely indokból tartja elfogadhatatlannak.

A Törvényszék továbbá tévesen alkalmazta a jogot, amikor arra a következtetésre jutott, hogy az osztrák hatóságok eljárása az uniós jog végrehajtásával egyáltalán nem áll összefüggésben. Az osztrák hatóságok a fellebbező szerzői jogi védelem alatt álló dokumentumait foglalták le anélkül, hogy ezért kártalanították volna. Ezáltal sérült a fellebbezőnek a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó (szellemi) tulajdonjoga.

---

(1)  A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-I 2004/48/EK irányelv (HL L 157., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 2. kötet, 32. o.; a helyesbítések nem érintik a magyar nyelvi változatot).

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/9

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-215/10. sz., Görög Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2012. október 4-én hozott ítélete ellen a Görög Köztársaság által 2012. december 3-án benyújtott fellebbezés

(C-552/12. sz. ügy)

2013/C 32/13

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Fellebbező: Görög Köztársaság (képviselők: I. Chalkias és E. Leftheriotou meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Görög Köztársaság azt kéri, hogy az Európai Unió Bírósága adjon helyt a jelen fellebbezésnek, és helyezze teljes egészében hatályon kívül a Törvényszék megtámadott ítéletét a részletesen kifejtett érvelés alapján, valamint kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Görög Köztársaság azt kéri, hogy az Európai Unió Bírósága adjon helyt a jelen fellebbezésnek, és helyezze teljes egészében hatályon kívül a Törvényszék megtámadott ítéletét a részletesen kifejtett érvelés alapján, valamint kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| — | A gyapotágazatot érintő kiigazításokat, és különösen a gyapot termelésére vonatkozó támogatási rendszernek az integrált irányítási és ellenőrzési rendszerrel (IIER) való összeegyeztethetőségét illetően a Görög Köztársaság fellebbezésében a következő megsemmisítési jogalapokra hivatkozik:






  — | az uniós jog megsértése: az 1051/2001 rendelet 6., 7. és 17. cikkének, valamint az 1051/2001 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének, illetve (2) bekezdése c) és e) pontjának megsértése és téves alkalmazása; elégtelen indokolás; az arányosság elvének megsértése; |
| --- | --- | --- |

—

A gyapotágazatot érintő kiigazításokat, és különösen a gyapot termelésére vonatkozó támogatási rendszernek az integrált irányítási és ellenőrzési rendszerrel (IIER) való összeegyeztethetőségét illetően a Görög Köztársaság fellebbezésében a következő megsemmisítési jogalapokra hivatkozik:

—

az uniós jog megsértése: az 1051/2001 rendelet 6., 7. és 17. cikkének, valamint az 1051/2001 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének, illetve (2) bekezdése c) és e) pontjának megsértése és téves alkalmazása; elégtelen indokolás; az arányosság elvének megsértése;

| — | az uniós jog megsértése: az 1051/2001 rendelet 17. cikkének megsértése; elégtelen és ellentmondásos indokolás. |
| --- | --- |

—

az uniós jog megsértése: az 1051/2001 rendelet 17. cikkének megsértése; elégtelen és ellentmondásos indokolás.

| — | A környezetvédelmi intézkedéseket illetően a fellebbező a következő megsemmisítési jogalapokra hivatkozik:






  — | az uniós jog megsértése: az iránymutatások és az arányosság elvének megsértése; az indokolási kötelezettség megsértése; |
| --- | --- | --- |

—

A környezetvédelmi intézkedéseket illetően a fellebbező a következő megsemmisítési jogalapokra hivatkozik:

—

az uniós jog megsértése: az iránymutatások és az arányosság elvének megsértése; az indokolási kötelezettség megsértése;

| — | az uniós jog megsértése: az 1051/2001 rendelet 7. cikke (4) bekezdésének megsértése, az 1123/09 rendelet 1. cikkének, a 903/05 rendelet 1. cikkének, valamint a 817/06 rendelet 1. cikkének megsértése; elégtelen indokolás; |
| --- | --- |

—

az uniós jog megsértése: az 1051/2001 rendelet 7. cikke (4) bekezdésének megsértése, az 1123/09 rendelet 1. cikkének, a 903/05 rendelet 1. cikkének, valamint a 817/06 rendelet 1. cikkének megsértése; elégtelen indokolás;

| — | a védelemhez való jog megsértése; elégtelen indokolás. |
| --- | --- |

—

a védelemhez való jog megsértése; elégtelen indokolás.

| — | A vidékfejlesztési ágazatra vonatkozó kiigazításokat illetően a fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:






  — | az 1663/95 rendelet 8. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése, elégtelen és/vagy ellentmondásos indokolás mellett. |
| --- | --- | --- |

—

A vidékfejlesztési ágazatra vonatkozó kiigazításokat illetően a fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:

—

az 1663/95 rendelet 8. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése, elégtelen és/vagy ellentmondásos indokolás mellett.

| — | A legrászorultabb személyek támogatásának ágazatára vonatkozó kiigazításokat illetően a Görög Köztársaság fellebbezésében a következő jogalapra hivatkozik:






  — | a 3149/92 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása; elégtelen és/vagy ellentmondásos indokolás; az arányosság elvének megsértése; a fegyveregyenlőségre és a bizonyítási teher jogszerű megosztására vonatkozó szabályok téves értelmezése és alkalmazása; a Görög Köztársaság érdekeit sértő eljárási szabálytalanságok a Törvényszék előtt. |
| --- | --- | --- |

—

A legrászorultabb személyek támogatásának ágazatára vonatkozó kiigazításokat illetően a Görög Köztársaság fellebbezésében a következő jogalapra hivatkozik:

—

a 3149/92 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása; elégtelen és/vagy ellentmondásos indokolás; az arányosság elvének megsértése; a fegyveregyenlőségre és a bizonyítási teher jogszerű megosztására vonatkozó szabályok téves értelmezése és alkalmazása; a Görög Köztársaság érdekeit sértő eljárási szabálytalanságok a Törvényszék előtt.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/10

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-169/08. sz., DEI kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2012. november 30-án benyújtott fellebbezés

(C-553/12. sz. ügy)

2013/C 32/14

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Fellebbező: az Európai Bizottság (képviselők: Th. Christoforou, A. Antoniadis és A. Oikonomou ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI), a Görög Köztársaság, Energeiaki Thessalonikis AE és Elliniki Energeia kai Anaptyxi AE (H.E.& D.S.A.)

A fellebbező kérelmei

A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | semmisítse meg egészében a Törvényszék T-169/08. sz., ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg egészében a Törvényszék T-169/08. sz., ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítéletét;

| — | maga hozzon a jogvita kapcsán végleges határozatot, amennyiben amennyiben az eljárás állása megengedi; |
| --- | --- |

—

maga hozzon a jogvita kapcsán végleges határozatot, amennyiben amennyiben az eljárás állása megengedi;

| — | kötelezze a DEI-t a saját és a Bizottság mindkét eljárásban felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a DEI-t a saját és a Bizottság mindkét eljárásban felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| — | A Bizottság az első megsemmisítési jogalapjában arra hivatkozik, hogy a Törvényszék a fellebbezéssel megtámadott ítéletében az Európai Unió Bírósága által értelmezett EK 82. cikkel együttesen értelmezett EK 86. cikk (1) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot. Ezenfelül a Törvényszék tévese alkalmazta a hivatkozott két cikket a szóban forgó ügy tényállására nézve, és ez továbbá a bizonyítékok téves minősítéséhez, valamint a bizottsági határozat jogi alapjának téves értelmezéséhez vezet. A Törvényszék értékelése — amely továbbá pontatlan, homályos és elégtelen indokoláson alapul — elferdíti és tévesen értelmezi a bizonyítékokat, valamint a elferdíti a megtámadott bizottsági határozat jogi alapját —, mivel a Bizottság a megtámadott határozatban azt állapította meg, hogy a jogvita tárgyát képező, a Görög Köztársaság által elfogadott állami intézkedések hatást gyakoroltak a piac szerkezetére és a lignit piacán egyenlőtlen esélyeket teremtett, ami lehetővé tette az állami vállalat DEI számára, hogy megerősítse erőfölényét a görögországi másodlagos nagykereskedelmi villamosenergia-piacon, és ezzel megakadályozza az új versenytársak belépését e piacra. |
| --- | --- |

—

A Bizottság az első megsemmisítési jogalapjában arra hivatkozik, hogy a Törvényszék a fellebbezéssel megtámadott ítéletében az Európai Unió Bírósága által értelmezett EK 82. cikkel együttesen értelmezett EK 86. cikk (1) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot. Ezenfelül a Törvényszék tévese alkalmazta a hivatkozott két cikket a szóban forgó ügy tényállására nézve, és ez továbbá a bizonyítékok téves minősítéséhez, valamint a bizottsági határozat jogi alapjának téves értelmezéséhez vezet. A Törvényszék értékelése — amely továbbá pontatlan, homályos és elégtelen indokoláson alapul — elferdíti és tévesen értelmezi a bizonyítékokat, valamint a elferdíti a megtámadott bizottsági határozat jogi alapját —, mivel a Bizottság a megtámadott határozatban azt állapította meg, hogy a jogvita tárgyát képező, a Görög Köztársaság által elfogadott állami intézkedések hatást gyakoroltak a piac szerkezetére és a lignit piacán egyenlőtlen esélyeket teremtett, ami lehetővé tette az állami vállalat DEI számára, hogy megerősítse erőfölényét a görögországi másodlagos nagykereskedelmi villamosenergia-piacon, és ezzel megakadályozza az új versenytársak belépését e piacra.

| — | A Bizottság szerint a Törvényszék a fellebbezéssel megtámadott ítéletében azzal is tévesen alkalmazta a jogot, hogy egyáltalán nem vette figyelembe azt, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban megállapította, hogy a DEI lignitpiacon fennálló privilegizált helyzete — amelyet a jogvita tárgyát képező állami intézkedések jóvoltából tudott fenntartani még a görögországi villamosenergia-piac liberalizálását, valamint a nagykereskedelmi villamosenergia-piac 2005. májusi létrehozását követően is — az esélyek egyenlőtlensége miatt hatást gyakorolt a piac szerkezetére, és ez olyan helyzethez vezetett, hogy a DEI — mivel kvázi monopoljellegű jogokkal rendelkezett a lignitbányászatra vonatkozóan — az elsődleges piacon fennálló erőfölényét ki tudta terjeszteni a másodlagos piacra is. Ezáltal a DEI az új versenytársak belépésének korlátozásával vagy kizárásával (lásd különösen a Bíróság Raso-ügyben, GB-Inno-BM-ügyben, Connect Austria-ügyben, Dusseldorp-ügyben, CBEM-ügyben és MOTOE-ügyben hozott ítéleteit) visszaélésszerű magatartást tanúsított a másodlagos piacon. A DEI az elsődleges piacon fennálló erőfölényének a másodlagos piacra való kiterjesztése, illetve fenntartása, valamint a DEI-nek a lignit alacsony ára révén a villamosenergia-termelés terén felmerülő vitathatatlan versenyelőnye lehetővé tette számára, hogy alacsony áron a legnagyobb mennyiségben és a leghosszabb ideig fecskendezzen villamos-áramot a az összekapcsolt görögországi hálózatban, amely elemek ugyancsak a visszaélésszerű magatartást bizonyítják (még ha a Bíróság ítélkezési gyakorlat a szóban forgó ügy sajátos tényállására figyelemmel nem is követeli meg az ilyen típusú magatartás bizonyítását). |
| --- | --- |

—

A Bizottság szerint a Törvényszék a fellebbezéssel megtámadott ítéletében azzal is tévesen alkalmazta a jogot, hogy egyáltalán nem vette figyelembe azt, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban megállapította, hogy a DEI lignitpiacon fennálló privilegizált helyzete — amelyet a jogvita tárgyát képező állami intézkedések jóvoltából tudott fenntartani még a görögországi villamosenergia-piac liberalizálását, valamint a nagykereskedelmi villamosenergia-piac 2005. májusi létrehozását követően is — az esélyek egyenlőtlensége miatt hatást gyakorolt a piac szerkezetére, és ez olyan helyzethez vezetett, hogy a DEI — mivel kvázi monopoljellegű jogokkal rendelkezett a lignitbányászatra vonatkozóan — az elsődleges piacon fennálló erőfölényét ki tudta terjeszteni a másodlagos piacra is. Ezáltal a DEI az új versenytársak belépésének korlátozásával vagy kizárásával (lásd különösen a Bíróság Raso-ügyben, GB-Inno-BM-ügyben, Connect Austria-ügyben, Dusseldorp-ügyben, CBEM-ügyben és MOTOE-ügyben hozott ítéleteit) visszaélésszerű magatartást tanúsított a másodlagos piacon. A DEI az elsődleges piacon fennálló erőfölényének a másodlagos piacra való kiterjesztése, illetve fenntartása, valamint a DEI-nek a lignit alacsony ára révén a villamosenergia-termelés terén felmerülő vitathatatlan versenyelőnye lehetővé tette számára, hogy alacsony áron a legnagyobb mennyiségben és a leghosszabb ideig fecskendezzen villamos-áramot a az összekapcsolt görögországi hálózatban, amely elemek ugyancsak a visszaélésszerű magatartást bizonyítják (még ha a Bíróság ítélkezési gyakorlat a szóban forgó ügy sajátos tényállására figyelemmel nem is követeli meg az ilyen típusú magatartás bizonyítását).

| — | Ezenfelül a Bizottság a megtámadott határozatban megállapította, hogy a DEI versenytársainak források változatos eszköztárásra volt szüksége — ideértve a megfelelő mennyiségű lignithez való hozzáférést — ahhoz, hogy a villamosenergia-piacra beléphessenek, hosszútávon fennmaradjanak, és hatékonyan részt vehessenek az e piacon fennálló versenyben. Ezt a tényezőt a Görög Köztársaságnak is ismernie kellett, amely a DEI potenciális versenytársainak nem adott lignitbányászati engedélyt a bányászatra alkalmas lignitlelőhelyei tekintetében, valamint magának a DEI-nek is, amikor kvázi monopoljellegű jogait érvényesítette, és az elsődleges lignitpiacon fennálló erőfölényét eszközként arra használta, hogy erőfölényét kiterjessze és fenntartsa másodlagos nagykereskedelmi villamosenergia-piacon, ami megakadályozta az új potenciális versenytársakat abban, hogy beléphessenek a szóban forgó másodlagos piacra. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül a Bizottság a megtámadott határozatban megállapította, hogy a DEI versenytársainak források változatos eszköztárásra volt szüksége — ideértve a megfelelő mennyiségű lignithez való hozzáférést — ahhoz, hogy a villamosenergia-piacra beléphessenek, hosszútávon fennmaradjanak, és hatékonyan részt vehessenek az e piacon fennálló versenyben. Ezt a tényezőt a Görög Köztársaságnak is ismernie kellett, amely a DEI potenciális versenytársainak nem adott lignitbányászati engedélyt a bányászatra alkalmas lignitlelőhelyei tekintetében, valamint magának a DEI-nek is, amikor kvázi monopoljellegű jogait érvényesítette, és az elsődleges lignitpiacon fennálló erőfölényét eszközként arra használta, hogy erőfölényét kiterjessze és fenntartsa másodlagos nagykereskedelmi villamosenergia-piacon, ami megakadályozta az új potenciális versenytársakat abban, hogy beléphessenek a szóban forgó másodlagos piacra.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/11

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-421/09. sz., DEI kontra Európai Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2012. november 30-án benyújtott fellebbezés

(C-554/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/15

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: Th. Christoforou és A. Antoniadis meghatalmazottak, segítőjük: A. Oikonomou ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) és a Görög Köztársaság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság teljes egészében helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-421/09. sz. ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság teljes egészében helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-421/09. sz. ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítéletét;

| — | a Bíróság a jogvita kapcsán hozzon végleges határozatot, mivel a per állása ezt megengedi; |
| --- | --- |

—

a Bíróság a jogvita kapcsán hozzon végleges határozatot, mivel a per állása ezt megengedi;

| — | a Bíróság a DEI-t kötelezze az első- és a másodfokú eljárásban felmerült saját költségeinek, valamint a Bizottság költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a DEI-t kötelezze az első- és a másodfokú eljárásban felmerült saját költségeinek, valamint a Bizottság költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Törvényszék a T-421/09. sz. ügyben hozott ítéletében megsemmisítette a 2009. augusztus 4-i határozatot, amelyben a Bizottság úgy vélte, hogy a Görög Köztársaság által javasolt korrekciós intézkedések nélkülözhetetlenek és arányosak a jogsértés következményeinek kiküszöböléséhez és a korábbi 2008. március 5-i határozatnak való megfelelés biztosításához (a továbbiakban: a 2009. augusztus 4-i határozat vagy a vitatott határozat). A Törvényszék úgy vélte, hogy a vitatott határozatot meg kell semmisíteni, és kizárólag azon tényre támaszkodott, hogy a korábbi 2008. március 5-i bizottsági határozatot, amelyre a vitatott határozat kizárólagosan támaszkodott, időközben szintén megsemmisítette a Törvényszék T-169/08. sz. ügyben szintén 2012. szeptember 20-án hozott ítélete. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a T-421/09. sz. ügyben hozott ítéletében megsemmisítette a 2009. augusztus 4-i határozatot, amelyben a Bizottság úgy vélte, hogy a Görög Köztársaság által javasolt korrekciós intézkedések nélkülözhetetlenek és arányosak a jogsértés következményeinek kiküszöböléséhez és a korábbi 2008. március 5-i határozatnak való megfelelés biztosításához (a továbbiakban: a 2009. augusztus 4-i határozat vagy a vitatott határozat). A Törvényszék úgy vélte, hogy a vitatott határozatot meg kell semmisíteni, és kizárólag azon tényre támaszkodott, hogy a korábbi 2008. március 5-i bizottsági határozatot, amelyre a vitatott határozat kizárólagosan támaszkodott, időközben szintén megsemmisítette a Törvényszék T-169/08. sz. ügyben szintén 2012. szeptember 20-án hozott ítélete.

| 2. | Úgy vélve, hogy a Törvényszék T-169/08. sz. ügyben hozott ítéletét számos tekintetben téves jogalkalmazás, hibás és elégtelen indokolás, valamint a 2008. március 5-i bizottsági határozat elemeinek és jogalapjának téves értelmezése jellemzi, a Bizottság máris fellebbezést nyújtott be a Törvényszék ezen ítélete ellen. Következésképpen, abban az esetben, ha ezen, a T-169/08. sz. ügyben hozott ítélet ellen benyújtott fellebbezésnek helyt adnak, ez automatikusan megszünteti azon egyetlen jogalapot, amelyen a T-421/09. sz. ügyben hozott, fellebbezéssel megtámadott ítélet alapul. |
| --- | --- |

2.

Úgy vélve, hogy a Törvényszék T-169/08. sz. ügyben hozott ítéletét számos tekintetben téves jogalkalmazás, hibás és elégtelen indokolás, valamint a 2008. március 5-i bizottsági határozat elemeinek és jogalapjának téves értelmezése jellemzi, a Bizottság máris fellebbezést nyújtott be a Törvényszék ezen ítélete ellen. Következésképpen, abban az esetben, ha ezen, a T-169/08. sz. ügyben hozott ítélet ellen benyújtott fellebbezésnek helyt adnak, ez automatikusan megszünteti azon egyetlen jogalapot, amelyen a T-421/09. sz. ügyben hozott, fellebbezéssel megtámadott ítélet alapul.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/11

---

Tribunale di Tivoli (Olaszország) által 2012. december 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Claudio Loreti és társai kontra Comune di Zagarolo

(C-555/12. sz. ügy)

2013/C 32/16

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Tivoli

Az alapeljárás felei

Felperesek: Claudio Loreti, Vallerotonda Maria, Vallerotonda Attilio e Chellini Virginia

Alperes: Comune di Zagarolo

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Célszerűnek tűnik előzetes döntéshozatal céljából a következő értelmezendő kérdéseket terjeszteni az Európai Unió Bírósága elé:

| 1. | az Olasz Köztársaságban hatályban lévő, közigazgatási eljárásról szóló törvény 7. cikkének, amely a nemzeti Alkotmány 103. cikke alapján úgy rendelkezik, hogy:
  „[a] közigazgatási bíróság hatáskörrel rendelkezik a jogos érdekekre vonatkozó, és — a törvény által előírt külön tárgyban — az alanyi jogokra vonatkozó jogviták elbírálására, amelyek a közigazgatási hatáskörbe tartozó és a közigazgatás által végrehajtott intézkedésekkel, aktusokkal, megállapodásokkal vagy magatartásokkal kapcsolatban a közigazgatási hatáskör gyakorlásával vagy gyakorlásának elmulasztásával kapcsolatosak. A politikai hatalom gyakorlása során a kormány által hozott aktusok vagy intézkedések nem képezhetik kereset tárgyát”
  [az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény] 6. cikkével és az [Európai Unió Alapjogi Chartája] 47. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével való összeegyeztethetőségéről, ahogyan azok integrálásra kerültek az [EUSZ]6. cikk módosításával;






  a) | amennyiben különböző igazságszolgáltatási szerveknek biztosít hatáskört arra, hogy elvileg különböző alanyi jogi helyzetekről döntsenek (jogos érdek és alanyi jog), amelyeknek a biztos meghatározása a gyakorlatban nehéz, vagy lehetetlen, és a konkrét tartalmukat nem határozza meg jogszabály; |
| --- | --- | --- |

1.

az Olasz Köztársaságban hatályban lévő, közigazgatási eljárásról szóló törvény 7. cikkének, amely a nemzeti Alkotmány 103. cikke alapján úgy rendelkezik, hogy:

„[a] közigazgatási bíróság hatáskörrel rendelkezik a jogos érdekekre vonatkozó, és — a törvény által előírt külön tárgyban — az alanyi jogokra vonatkozó jogviták elbírálására, amelyek a közigazgatási hatáskörbe tartozó és a közigazgatás által végrehajtott intézkedésekkel, aktusokkal, megállapodásokkal vagy magatartásokkal kapcsolatban a közigazgatási hatáskör gyakorlásával vagy gyakorlásának elmulasztásával kapcsolatosak. A politikai hatalom gyakorlása során a kormány által hozott aktusok vagy intézkedések nem képezhetik kereset tárgyát”

[az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény] 6. cikkével és az [Európai Unió Alapjogi Chartája] 47. cikkével és 52. cikkének (3) bekezdésével való összeegyeztethetőségéről, ahogyan azok integrálásra kerültek az [EUSZ]6. cikk módosításával;

a)

amennyiben különböző igazságszolgáltatási szerveknek biztosít hatáskört arra, hogy elvileg különböző alanyi jogi helyzetekről döntsenek (jogos érdek és alanyi jog), amelyeknek a biztos meghatározása a gyakorlatban nehéz, vagy lehetetlen, és a konkrét tartalmukat nem határozza meg jogszabály;

| b) | amennyiben azt írja elő, hogy a bíróságok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy ugyanarról a tárgyról döntsenek olyan szempontok alapján (különböző alanyi jogi helyzetek meghatározása), amelyek már nem felelnek meg a ténybeli valóságnak a jogos érdek helyreállíthatóságának bevezetését követően (2000 óta van előírva, a belső szabályozás közösségi elvekhez való igazítása érdekében) jelentős eltérésekkel, különösen a döntéshozatali eljárás szabályainak szintjén; |
| --- | --- |

b)

amennyiben azt írja elő, hogy a bíróságok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy ugyanarról a tárgyról döntsenek olyan szempontok alapján (különböző alanyi jogi helyzetek meghatározása), amelyek már nem felelnek meg a ténybeli valóságnak a jogos érdek helyreállíthatóságának bevezetését követően (2000 óta van előírva, a belső szabályozás közösségi elvekhez való igazítása érdekében) jelentős eltérésekkel, különösen a döntéshozatali eljárás szabályainak szintjén;

valamint általában véve

| 2. | az olasz alkotmány 103. cikkének összeegyeztethetőségéről, amennyiben az különböző alanyi jogi helyzetekről (úgynevezett jogos érdekekről) rendelkezik, és azokat eltérően védi, amelynek nincs megfelelője a közösségi jogban, mivel különböző bíróságoknak biztosít hatáskört, amelyeknek a hatásköre időszakosan változhat. |
| --- | --- |

2.

az olasz alkotmány 103. cikkének összeegyeztethetőségéről, amennyiben az különböző alanyi jogi helyzetekről (úgynevezett jogos érdekekről) rendelkezik, és azokat eltérően védi, amelynek nincs megfelelője a közösségi jogban, mivel különböző bíróságoknak biztosít hatáskört, amelyeknek a hatásköre időszakosan változhat.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/12

---

A Törvényszék (első tanács) T-278/10. sz., Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) ügyben 2012. szeptember 21-én hozott ítélete ellen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) által 2012. december 4-én benyújtott fellebbezés

(C-558/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/17

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Pohlmann meghatalmazott)

A többi fél az eljárásban: Wesergold Getränkeindustrie GmbH & Co. KG, Lidl Stiftung & Co. KG.

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | a felperest kötelezze az elsőfokú eljárás, valamint a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a felperest kötelezze az elsőfokú eljárás, valamint a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen fellebbezés a Törvényszék T-278/10. sz. ügyben 2012. szeptember 21-én hozott azon ítélete ellen irányul, amellyel a Törvényszék hatályon kívül helyezte az OHIM első fellebbezési tanácsának 2010. március 24-i határozatát (R 770/2009-1. sz. ügy).

A fellebbező a fellebbezését három jogalapra alapítja:

| | Először is a közösségi védjegyről szóló rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére hivatkozik, mivel a Törvényszék azért helyezte hatályon kívül a határozatot, mert a fellebbezési tanács nem vizsgálta a fokozott megkülönböztető képességet, holott maga a Törvényszék állapította meg, hogy az ütköző megjelölések összességükben nem hasonlóak, és már csak emiatt sem állhat fenn az összetévesztés veszélye. Másodszor a fellebbező a közösségi védjegyrendelet 64. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 76. cikke (1) bekezdésének megsértésére hivatkozik, mivel ezek a rendelkezések azt feltételezik, hogy a Wesergold Getränkeindustrie-nak a felszólalásban hivatkozott védjegyek fokozott megkülönböztető képességére kellett volna hivatkoznia, ami nyilvánvalóan nem felel meg a tényeknek. A Wesergold Getränkeindustrie már a felszólalási eljárásban, de legkésőbb a fellebbezési eljárásban letett a használat révén megnőtt megkülönböztető képességre vonatkozó érvről. A Törvényszék ezzel ellentétes állítása, miszerint a Wesergold Getränkeindustrie még a fellebbezési eljárásban hivatkozott a használat révén megnőtt megkülönböztető képességre, a tények nyilvánvaló elferdítése, amely nem igényel újabb bizonyítást. |
| --- | --- |

Először is a közösségi védjegyről szóló rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére hivatkozik, mivel a Törvényszék azért helyezte hatályon kívül a határozatot, mert a fellebbezési tanács nem vizsgálta a fokozott megkülönböztető képességet, holott maga a Törvényszék állapította meg, hogy az ütköző megjelölések összességükben nem hasonlóak, és már csak emiatt sem állhat fenn az összetévesztés veszélye. Másodszor a fellebbező a közösségi védjegyrendelet 64. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 76. cikke (1) bekezdésének megsértésére hivatkozik, mivel ezek a rendelkezések azt feltételezik, hogy a Wesergold Getränkeindustrie-nak a felszólalásban hivatkozott védjegyek fokozott megkülönböztető képességére kellett volna hivatkoznia, ami nyilvánvalóan nem felel meg a tényeknek. A Wesergold Getränkeindustrie már a felszólalási eljárásban, de legkésőbb a fellebbezési eljárásban letett a használat révén megnőtt megkülönböztető képességre vonatkozó érvről. A Törvényszék ezzel ellentétes állítása, miszerint a Wesergold Getränkeindustrie még a fellebbezési eljárásban hivatkozott a használat révén megnőtt megkülönböztető képességre, a tények nyilvánvaló elferdítése, amely nem igényel újabb bizonyítást.

| | Harmadszor az ítélet sérti azt az állandó ítélkezési gyakorlatot, amely szerint nem eredményezheti a határozat hatályon kívül helyezését az olyan hiba, amely nyilvánvalóan nem hat ki a határozatra. A fokozott megkülönböztető képesség kérdése nem csak azért irreleváns a határozatra nézve, mert a Törvényszék kifejezetten megállapította, hogy a megjelölések nem hasonlóak, hanem azért is, mert a Wesergold Getränkeindustrie a felszólalási eljárásban előterjesztett dokumentumokkal már prima facie sem szolgáltatott bizonyítékot a használat révén megnőtt megkülönböztető képességre. A Törvényszéknek ezeket a 2008. március 10-én előterjesztett, nyilvánvalóan nem elegendő bizonyítékokat csak elfogadhatóságuk szempontjából kellett volna megvizsgálnia, elkerülve ezzel az eljárás szükségtelen elhúzódását és költségességét. |
| --- | --- |

Harmadszor az ítélet sérti azt az állandó ítélkezési gyakorlatot, amely szerint nem eredményezheti a határozat hatályon kívül helyezését az olyan hiba, amely nyilvánvalóan nem hat ki a határozatra. A fokozott megkülönböztető képesség kérdése nem csak azért irreleváns a határozatra nézve, mert a Törvényszék kifejezetten megállapította, hogy a megjelölések nem hasonlóak, hanem azért is, mert a Wesergold Getränkeindustrie a felszólalási eljárásban előterjesztett dokumentumokkal már prima facie sem szolgáltatott bizonyítékot a használat révén megnőtt megkülönböztető képességre. A Törvényszéknek ezeket a 2008. március 10-én előterjesztett, nyilvánvalóan nem elegendő bizonyítékokat csak elfogadhatóságuk szempontjából kellett volna megvizsgálnia, elkerülve ezzel az eljárás szükségtelen elhúzódását és költségességét.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 78., 1. o.).

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/13

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-154/10. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítélete ellen a Francia Köztársaság által 2012. december 5-én benyújtott fellebbezés

(C-559/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/18

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Francia Köztársaság (képviselők: G. de Bergues, J. Gstalter és D. Colas meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság teljes egészében helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke T-154/10. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság teljes egészében helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke T-154/10. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2012. szeptember 20-án hozott ítéletét;

| — | a Bíróság hozzon jogerős határozatot a jogvitában és semmisítse meg a Franciaország által a La Poste javára nyújtott C 56/2007. (ex E 15/05.) sz. állami támogatásról szóló, 2010. január 26-i 2010/605/EU. sz. bizottsági határozatot (1), vagy utalja vissza az ügyet a Törvényszékhez; |
| --- | --- |

—

a Bíróság hozzon jogerős határozatot a jogvitában és semmisítse meg a Franciaország által a La Poste javára nyújtott C 56/2007. (ex E 15/05.) sz. állami támogatásról szóló, 2010. január 26-i 2010/605/EU. sz. bizottsági határozatot (1), vagy utalja vissza az ügyet a Törvényszékhez;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A francia kormány négy jogalapot hoz fel a kérelme alátámasztására.

Első jogalapja keretében a francia kormány egyrészt előadja, hogy a megtámadott ítéletben a Törvényszék nyilvánvalóan félreértette az általa előterjesztett jogalapokat, amikor úgy ítélte meg, hogy valamennyi felhozott jogalap lényegében az előny létezésének megállapításával, nem pedig az állami források átruházásának fennállásával kapcsolatos. Másrészt ebből következően a Törvényszék megsértette az eljárási szabályzata 44. cikke 1. §-ának c) pontját, valamint 48. cikkének 2. §-át, amikor elfogadhatatlannak nyilvánította a francia kormány azon érvét, amelyet az állami források átruházásának fennállásával kapcsolatos feltétel megsértésére alapított.

A második jogalapja keretében a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a jogilag megkövetelt módon bizonyította, hogy állami kezességvállalás történt a La Poste javára. Másodlagosan e kormány előadja, hogy a Törvényszék elferdítette az eléterjesztett bizonyítékokat, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság által bemutatott bizonyítékok állami kezességvállalás fennállását igazolják.

A harmadik jogalapja keretében a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék félreértelmezte a francia jogot, nem teljesítette indokolási kötelezettségét, másodlagosan pedig jogi szempontból tévesen minősítette a tényeket, amikor elutasította az e kormány által felhozott második jogalapot, amely a La Poste javára nyújtott korlátlan kezességvállalás fennállására vonatkozó ténybeli és jogi hibákon alapul. E jogalap négy részből áll.

Először is a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék félreértelmezte a francia jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság helyesen jutott arra a következtetésre, hogy a francia jog nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy az állam hallgatólagosan kezességet vállaljon az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények (a továbbiakban: IKKI) javára.

Másodszor a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék félreértelmezte a francia jogot, amikor jóváhagyta a közigazgatás területén kirótt kényszerítő bírságokról és a közjogi jogi személyekre vonatkozó ítéletek végrehajtásáról szóló, 1980. július 16-i 80–539. sz. törvény alkalmazásából eredő következményekre vonatkozó bizottsági megállapításokat.

Harmadszor a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék félreértelmezte a francia jogot és nem teljesítette indokolási kötelezettségét, amikor elutasította az e kormány által felhozott jogalap azon részét, amely arra vonatkozik, hogy a Bizottság tévedett, amikor az állami felelősségvállalás feltételeit a kezességvállalási mechanizmussal azonosította.

Negyedszer a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék félreértelmezte a francia jogot, amikor elutasította az e kormány által felhozott jogalap azon részét, amely arra vonatkozik, hogy a Bizottság tévedett a szétválással megszűnő IKKI kötelezettségeinek esetleges átszállásából eredő következmények tekintetében.

A negyedik, és egyben utolsó jogalapja keretében a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a jogilag megkövetelt módon bizonyította a La Poste javára szóló állítólagos állami kezességvállalásból eredő előny fennállását. Másodlagosan a francia kormány előadja, hogy a Törvényszék elferdítette az eléterjesztett bizonyítékokat, amikor úgy ítélte meg, hogy az e kormány által előterjesztett bizonyítékok nem cáfolják az előny fennállására vonatkozó bizottsági következtetéseket.

---

(1)  HL L 274., 1. o.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/14

---

A Törvényszék (kibővített második tanács) T-465/09. sz., Ivan Jurašinović kontra Tanács ügyben 2012. október 3-án hozott ítélete ellen Ivan Jurašinović által 2012. december 10-én benyújtott fellebbezés

(C-576/12. P. sz. ügy)

2013/C 32/19

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Ivan Jurašinović (képviselő: N. Amara-Lebret ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa

A fellebbező kérelmei

| — | a Bíróság semmisítse meg a megtámadott határozatot, utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

—

a Bíróság semmisítse meg a megtámadott határozatot, utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, vagy ennek hiányában

| — | semmisítse meg a 2009. szeptember 22-i azon határozatot, amely a fellebbező számára az alábbi dokumentumokhoz csupán részleges hozzáférést biztosított: az Európai Uniónak a horvátországi Knin övezetében 1995. augusztus 1-jétőlaugusztus 31-éig jelen lévő megfigyelői által készített jelentések; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2009. szeptember 22-i azon határozatot, amely a fellebbező számára az alábbi dokumentumokhoz csupán részleges hozzáférést biztosított: az Európai Uniónak a horvátországi Knin övezetében 1995. augusztus 1-jétőlaugusztus 31-éig jelen lévő megfigyelői által készített jelentések;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát arra, hogy a kért dokumentumok összességéhez elektronikus formában biztosítson hozzáférést; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát arra, hogy a kért dokumentumok összességéhez elektronikus formában biztosítson hozzáférést;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát arra, hogy fizessen meg a felperesnek nettó 8 000 euró összegű perköltséget, valamint a keresetlevél nyilvántartásba vételének napjától számított, az Európai Központi Bank által meghatározott mértékű kamatot. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát arra, hogy fizessen meg a felperesnek nettó 8 000 euró összegű perköltséget, valamint a keresetlevél nyilvántartásba vételének napjától számított, az Európai Központi Bank által meghatározott mértékű kamatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A keresete alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

Elsősorban a fellebbező úgy ítéli meg, hogy a Törvényszék megsértette a tisztességes eljáráshoz való jog alapelvét, mivel a kérelemre vonatkozóan nem hozhatott volna jogszerűen határozatot anélkül, hogy előzőleg megvizsgálta volna a hozzáférni kért dokumentumokat.

Másodsorban a fellebbező az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértésére hivatkozik, jóllehet ugyanis a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a közérdek tekintetében a nemzetközi kapcsolatokat veszélyeztető valamely dokumentumhoz való hozzáférést meg lehet tagadni, egy ilyen megtagadás nem alapítható a dokumentumok bizalmas jellegére, amelyek — ilyen minősítés hiányában — nem részesülnek a 9. cikk (1) bekezdése szerinti védelemben.

Harmadsorban a fellebbező azt rója fel a Törvényszéknek, hogy a dokumentumok korábbi hozzáférhetővé tételének tényével kapcsolatban tévesen alkalmazta a jogot. Mivel a Tanács és a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék közötti kommunikáció alapja csakis az 1049/2001 rendelet lehet, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék előtt folyamatban lévő büntetőeljárásban valamely európai állampolgárságú vádlott számára történt korábbi hozzáférhetővé tétel ténye azt követelné meg, hogy a kérelemnek helyt kell adni.

---

(1)  HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.

---

Törvényszék

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/15

---

A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Evropaïki Dynamiki kontra EÉBH

(T-457/07. sz. ügy) (1)

(Közbeszerzés - Közbeszerzési eljárás - Információtechnológiai konzultációs asszisztencia szolgáltatásnyújtás - Az ajánlat elutasítása és a szerződés másik ajánlattevőnek odaítélése - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Kiválasztási szempontok - Értékelési szempontok - A dokumentációban megállapított értékelési szempontok tiszteletben tartása - Nyilvánvaló értékelési hiba)

2013/C 32/20

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselő: N. Korogiannakis ügyvéd)

Alperes: Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EÉBH) (képviselők: kezdetben: A. Cuvillier, később: S. Gabbi és D. Detken, végül: M. Detken meghatalmazottak, segítőik: J. Stuyck és A.-M. Vandromme ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EÉBH 2007. október 1-jei, az információtechnológiai konzultációs asszisztencia szolgáltatás megrendelése tárgyában közzétett ajánlati felhívásra (HL 2007, S 97 118626) a felperes által benyújtott ajánlatot elutasító, valamint a szerződést egy másik ajánlattevőnek odaítélő határozatának megsemmisítésére irányuló kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság megsemmisíti az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EÉBH) információtechnológiai konzultációs asszisztencia szolgáltatás megrendelése tárgyában közzétett EFSA/IT/2007/14 ajánlati felhívásra az Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE által benyújtott ajánlatot elutasító, valamint a szerződést egy másik ajánlattevőnek odaítélő határozatát. |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság megsemmisíti az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EÉBH) információtechnológiai konzultációs asszisztencia szolgáltatás megrendelése tárgyában közzétett EFSA/IT/2007/14 ajánlati felhívásra az Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE által benyújtott ajánlatot elutasító, valamint a szerződést egy másik ajánlattevőnek odaítélő határozatát.

| 2. | Az EFSA viseli az eljárás költségeit. |
| --- | --- |

2.

Az EFSA viseli az eljárás költségeit.

---

(1)  HL C 51., 2008.2.23.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/15

---

A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Electrabel kontra Bizottság

(T-332/09. sz. ügy) (1)

(Verseny - Összefonódások - Az összefonódás megvalósítása miatt bírságot kiszabó határozat - Az összefonódás felfüggesztésére vonatkozó kötelezettség - Indokolási kötelezettség - Mérlegelési hiba - Elévülés - A bírság összege)

2013/C 32/21

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Electrabel (Brüsszel, Belgium) (képviselők: M. Pittie és P. Honoré ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Bouquet és V. Di Bucci meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Elsődlegesen a 4064/89/EGK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megsértésével megvalósított összefonódás miatt bírságot kiszabó 2009. június 10-i C(2009) 4416 végleges bizottsági határozat (COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône ügy) megsemmisítése iránti kérelem, másodlagosan pedig az e határozatban a felperessel szemben kiszabott bírság törlése, illetve összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az Electrabelt kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az Electrabelt kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 267., 2009.11.7.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/15

---

A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Novácke chemické závody kontra Bizottság

(T-352/09. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Az árak rögzítése és a piac felosztása - Bírságok - Indokolási kötelezettség - Arányosság - Egyenlő bánásmód - A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás - Fizetési képesség)

2013/C 32/22

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: a Novácké chemické závody, a.s. (Nováky, Szlovákia) (képviselő kezdetben: A. Černejová, később: M. Bol’oš és L. Bányaiová ügyvédek)

Alperes: az Európai Bizottság (képviselők: F. Castillo de la Torre, N. von Lingen és A. Tokár meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: a Szlovák Köztársaság (képviseli: B. Ricziová, meghatalmazotti minőségben)

Az ügy tárgya

Az [EK] 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/F/39.396 „kalcium-karbid- és magnéziumalapú reagensek az acél- és a földgázágazatban”-ügy), 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozat felperest érintő részének megsemmisítése, illetve másodlagosan a felperessel szemben kiszabott bírság megsemmisítése vagy csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Novácke chemické závody a.s. maga viseli, a saját költségein kívül, az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2.

A Novácke chemické závody a.s. maga viseli, a saját költségein kívül, az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3. | A Szlovák Köztársaság maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3.

A Szlovák Köztársaság maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 267., 2009.11.7.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/16

---

A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — 1. garantovaná kontra Bizottság

(T-392/09. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kalcium-karbid és magnézium piaca - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Az árak rögzítése és a piac felosztása - A jogsértő magatartás betudhatósága - Bírságok - A forgalom 10 %-ának megfelelő felső korlát - Releváns forgalom - Védelemhez való jog - Indokolási kötelezettség - Arányosság - A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás - Fizetési képesség)

2013/C 32/23

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: 1. garantovaná a.s. (Pozsony, Szlovákia) (képviselők kezdetben: M. Powell solicitor, A. Sutton és G. Forwood barristers, később: M. Powell, G. Forwood M. Staroň és P. Hodál ügyvédek)

Alperes: az Európai Bizottság (képviselők: J. Bourke, N. von Lingen és A. Tokár meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az [EK] 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/F/39.396 — „kálciumkarbid és magnézium alapú reagensek az acél- és a földgázágazatban” ügy) 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozat felperest érintő részének megsemmisítése, valamint másodlagosan az e határozatban a felperessel szemben kiszabott bírság csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az 1. garantovaná a.s.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az 1. garantovaná a.s.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 297., 2009.12.5.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/16

---

A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Ecka Granulate et non ferrum Metallpulver kontra Bizottság

(T-400/09. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Az árak rögzítése és a piac felosztása - Bírságok - A bűncselekmények és büntetések törvényességének elve - Egyenlő bánásmód - A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás - Enyhítő körülmények - Együttműködés a közigazgatási eljárás során - Arányosság - Fizetési képesség)

2013/C 32/24

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: az ECKA Granulate GmbH & Co. KG (Fürth, Németország) és a non ferrum Metallpulver GmbH & Co. KG (St. Georgen bei Salzburg, Ausztria) (képviselők kezdetben: H. Janssen és M. Franz, később H. Janssen és P. Homann ügyvédek)

Alperes: az Európai Bizottság (képviselők: A. Antoniadis, K. Mojzesowicz és N. von Lingen meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Simm és G. Kimberley meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az [EK] 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/F/39.396 „kalcium-karbid- és magnéziumalapú reagensek az acél- és a földgázágazatban”-ügy), 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozat felpereseket érintő részének megsemmisítése, illetve másodlagosan a felperesekkel szemben kiszabott bírság csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A ECKA Granulate GmbH & Co. KG és a non ferrum Metallpulver GmbH & Co. KG maguk viselik, a saját költségeiken kívül, az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2.

A ECKA Granulate GmbH & Co. KG és a non ferrum Metallpulver GmbH & Co. KG maguk viselik, a saját költségeiken kívül, az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3. | Az Európai Unió Tanácsa maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió Tanácsa maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 297., 2009.12.5.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/17

---

A Törvényszék 2012. december 12-i ítélete — Almamet kontra b

(T-410/09. sz. ügy) (1)

(Verseny - Kartellek - Az EGT-ben, Írországon, Spanyolországon, Portugálián és az Egyesült Királyságon kívül, az acél- és a földgázágazatban való alkalmazásra szánt kálciumkarbid és magnézium piaca - Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat - Az árak rögzítése és a piac felosztása - Védelemhez való jog - A Bizottság helyszíni vizsgálati jogköre - Egységes és folyamatos jogsértés - Bírságok - Együttműködés a közigazgatási eljárás során - Arányosság - A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás)

2013/C 32/25

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metall (Ainring, Németország) (képviselők: S. Hautbourg és C. Renner ügyvédek)

Alperes: az Európai Bizottság (képviselők: N. Khan, V. Bottka és N. von Lingen meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az [EK] 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/F/39.396 — „kálciumkarbid és magnézium alapú reagensek az acél- és a földgázágazatban” ügy) 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozat felperest érintő részének megsemmisítése, valamint másodlagosan az e határozatban a felperessel szemben kiszabott bírság csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | Az Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metall maga viseli, a saját költségein kívül, az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2.

Az Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metall maga viseli, a saját költségein kívül, az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 312., 2009.12.19.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/17

---

A Törvényszék 2012. december 4-i végzése — Lenz kontra Bizottság

(T-78/11. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Tisztviselők - Szociális biztonság - „Heilpratiker” által nyújtott ápolás költségeinek megtérítése - Indokolási kötelezettség - A tények elferdítése)

2013/C 32/26

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Erika Lenz (Osnabrück, Németország) (képviselők: V. Lenz és J. Römer ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall és B. Eggers meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A Közszolgálati Törvényszék (első tanács) F-80/09. sz., Lenz kontra Bizottság ügyben 2010. december 14-én hozott ítélete (az EBHT-ban még nem tették közzé) ellen benyújtott és ezen ítélet hatályon kívül helyezésére irányuló fellebbezés.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a fellebbezést elutasítja.

| 2. | Erika Lenz maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Bíróságnál a jelen eljárásban felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2.

Erika Lenz maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Bíróságnál a jelen eljárásban felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 103., 2011.4.2.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/17

---

A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Evonik Industries kontra OHIM — Bornemann (EVONIK)

(T-390/11. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - Felszólalás - Felszólalás visszavonása - Okafogyottság)

2013/C 32/27

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Evonik Industries AG (Essen, Németország) (képviselő: J. Albrecht ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Pohlmann és R. Pethke meghatalmazottak)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Johann Heinrich Bornemann GmbH — Geschäftsbereich Kunststofftechnik Obernkirchen (Obernkirchen, Németország) (képviselő: A. Oldekop ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának a Johann Heinrich Bornemann GmbH — Geschäftsbereich Kunststofftechnik Obernkirchen és az Evonik Industries AG közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2011. április 19-én hozott határozata (R 1802/2010-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1. | A jelen keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1.

A jelen keresetről már nem szükséges határozni.

| 2. | A felperes és a beavatkozó viselik a saját költségeiket, valamint mindegyikük viseli az alperes költségeinek felét. |
| --- | --- |

2.

A felperes és a beavatkozó viselik a saját költségeiket, valamint mindegyikük viseli az alperes költségeinek felét.

---

(1)  HL C 269., 2011.9.10.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/18

---

A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Spa Monopole kontra OHIM — Royal Mediterranea (THAI SPA)

(T-664/11. sz. ügy) (1)

(Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A védjegybejelentésben megjelölt szolgáltatások jegyzékének korlátozása - Okafogyottság)

2013/C 32/28

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Spa Monopole, compagnie fermière de Spa SA/NV (Spa, Belgium) (képviselők: L. de Brouwer, E. Cornu és É. de Gryse ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Royal Mediterranea, SA (Madrid, Spanyolország)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Spa Monopole, compagnie fermière de Spa SA/NV és a Royal Mediterranea, SA közötti felszólalási eljárással kapcsolatban (R 1976/2010-4. sz. ügy) 2011. október 20-án hozott határozata ellen indított kereset

A végzés rendelkező része

| 1. | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1.

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2. | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

2.

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 65., 2012.3.3.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/18

---

2012. november 12-én benyújtott kereset — von Storch és társai kontra EKB

(T-492/12. sz. ügy)

2013/C 32/29

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Sven A. von Storch (Berlin, Németország) és 5 216 felperes (képviselők: K. Kerber és B. von Storch ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy az Európai Központi Bank 2012. szeptember 6-i, az eurórendszer államkötvények másodlagos piacán zajló outright-műveleteinek (végleges állampapír műveletek) számos műszaki jellemzőjére vonatkozó határozata összeegyeztethetetlen az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikkel, állapítsa meg az EUMSZ 264. cikkben említett joghatást, és tiltsa meg a további végrehajtást; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az Európai Központi Bank 2012. szeptember 6-i, az eurórendszer államkötvények másodlagos piacán zajló outright-műveleteinek (végleges állampapír műveletek) számos műszaki jellemzőjére vonatkozó határozata összeegyeztethetetlen az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikkel, állapítsa meg az EUMSZ 264. cikkben említett joghatást, és tiltsa meg a további végrehajtást;

| — | állapítsa meg, hogy az Európai Központi Bank 2012. szeptember 6-i, a garanciák üzleti partnerek számára — az eurórendszer likviditási műveleteihez való hozzáférésük fenntartása céljából — való rendelkezésre állásának a biztosítására vonatkozó kiegészítő intézkedésekről szóló határozata összeegyeztethetetlen az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikkel, állapítsa meg az EUMSZ 264. cikkben említett joghatást, és tiltsa meg a további végrehajtást; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az Európai Központi Bank 2012. szeptember 6-i, a garanciák üzleti partnerek számára — az eurórendszer likviditási műveleteihez való hozzáférésük fenntartása céljából — való rendelkezésre állásának a biztosítására vonatkozó kiegészítő intézkedésekről szóló határozata összeegyeztethetetlen az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikkel, állapítsa meg az EUMSZ 264. cikkben említett joghatást, és tiltsa meg a további végrehajtást;

| — | az eljárási szabályzat 87. cikke 2. §-ának megfelelően az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az eljárási szabályzat 87. cikke 2. §-ának megfelelően az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek a következő jogalapokra hivatkoznak.

| 1. | A vitatott határozat sérti az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikket. E tekintetben a felperesek azzal érvelnek, hogy az EUMSZ 123. cikk tiltja az államadósságok monetizálását, és hogy e tilalom a 3603/93/EK rendelet (1) alapján általánosan, vagyis az elsődleges és másodlagos piacra is érvényes. |
| --- | --- |

1.

A vitatott határozat sérti az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikket. E tekintetben a felperesek azzal érvelnek, hogy az EUMSZ 123. cikk tiltja az államadósságok monetizálását, és hogy e tilalom a 3603/93/EK rendelet (1) alapján általánosan, vagyis az elsődleges és másodlagos piacra is érvényes.

| 2. | Ezenkívül az EKB megsértette az EUMSZ 217. cikket. A felperesek azzal érvelnek, hogy az EKB monetáris politikai mandátuma az árstabilitást célozza. Márpedig az intézkedések végrehajtásával az EKB adópolitikát folytat, és utlra vires jár el. |
| --- | --- |

2.

Ezenkívül az EKB megsértette az EUMSZ 217. cikket. A felperesek azzal érvelnek, hogy az EKB monetáris politikai mandátuma az árstabilitást célozza. Márpedig az intézkedések végrehajtásával az EKB adópolitikát folytat, és utlra vires jár el.

| 3. | Továbbá a megtámadott határozatok összeegyeztethetetlenek az EUSZ 51. cikkel összefüggésben értelmezett, a belső piacról és a versenyről szóló (27.) jegyzőkönyvvel (2). A felperesek szerint a pénzügyi válságban lévő államok állampapírjainak a megszerzése közvetlenül egy olyan piaci szegmensbe való beavatkozásnak minősül, amelyet a túlkínálat jellemez. Ezen állampapírok megszerzése a kínálat mesterséges csökkenéséhez vezet az ezen állampapírok hozamára kifejtett megfelelő következményekkel, ami ellentétes a torzulásmentes verseny elvével. |
| --- | --- |

3.

Továbbá a megtámadott határozatok összeegyeztethetetlenek az EUSZ 51. cikkel összefüggésben értelmezett, a belső piacról és a versenyről szóló (27.) jegyzőkönyvvel (2). A felperesek szerint a pénzügyi válságban lévő államok állampapírjainak a megszerzése közvetlenül egy olyan piaci szegmensbe való beavatkozásnak minősül, amelyet a túlkínálat jellemez. Ezen állampapírok megszerzése a kínálat mesterséges csökkenéséhez vezet az ezen állampapírok hozamára kifejtett megfelelő következményekkel, ami ellentétes a torzulásmentes verseny elvével.

| 4. | Az EKB a KBER/EKB alapokmányának (3) 7. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 130. cikkel ellentétesen járt el, mivel az EKB elnökét belekényszerítették a megtámadott határozatok meghozatalába. |
| --- | --- |

4.

Az EKB a KBER/EKB alapokmányának (3) 7. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 130. cikkel ellentétesen járt el, mivel az EKB elnökét belekényszerítették a megtámadott határozatok meghozatalába.

| 5. | Az államkötvények olyan vásárlása, amelyet nem monetáris politikai, hanem adópolitikai megfontolások motiválnak, és amely nem az árstabilitás biztosítását célozza, hátrányosan befolyásolja a piacokat, és ezáltal veszélyezteti a független monetáris politikába vetett bizalmat. A felperesek szerint az Európai Monetáris Unió normatív jellegéből anyagi jog ered a stabilitással nyilvánvalóan ellentétes olyan magatartások mellőzésére, amelyek sértik többek között az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikket. |
| --- | --- |

5.

Az államkötvények olyan vásárlása, amelyet nem monetáris politikai, hanem adópolitikai megfontolások motiválnak, és amely nem az árstabilitás biztosítását célozza, hátrányosan befolyásolja a piacokat, és ezáltal veszélyezteti a független monetáris politikába vetett bizalmat. A felperesek szerint az Európai Monetáris Unió normatív jellegéből anyagi jog ered a stabilitással nyilvánvalóan ellentétes olyan magatartások mellőzésére, amelyek sértik többek között az EUMSZ 123-EUMSZ 125. cikket.

---

(1)  A Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról szóló, 1993. december 13-i 3603/93/EK tanácsi rendelet (HL L 332, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 10. fejezet, 1. kötet, 27. o.).

(2)  HL 2010. C 83., 309. o.

(3)  A központi bankok európai rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyv (HL 2010. C 83., 230. o.).

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/19

---

2012. november 20-án benyújtott kereset — Szlovénia kontra Bizottság

(T-507/12. sz. ügy)

2013/C 32/30

Az eljárás nyelve: szlovén

Felek

Felperes: Szlovén Köztársaság (képviselők: V. Klemenc, državna pravobranilka, és A. Grum, pomočnica državne pravobranilke)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság által Szlovéniával a 2012. szeptember 20-i SG-Greffe(2012) D/14375. sz. levéllel közölt, az ELAN d.o.o. társaság javára nyújtott SA.263 (C 13/10) (korábbi NN 17/10). sz. intézkedésekről szóló, 2012. október 19-i bizottsági határozatot, amelynek 2. cikkében a Bizottság — többek között — úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével Szlovénia 2008-ban jogellenesen hajtott végre 10 millió EUR nagyságrendű újratőkésítés formájában állami támogatási intézkedést az Elan javára, ami miatt Szlovénia köteles visszatéríttetni a támogatást a kedvezményezettől, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság által Szlovéniával a 2012. szeptember 20-i SG-Greffe(2012) D/14375. sz. levéllel közölt, az ELAN d.o.o. társaság javára nyújtott SA.263 (C 13/10) (korábbi NN 17/10). sz. intézkedésekről szóló, 2012. október 19-i bizottsági határozatot, amelynek 2. cikkében a Bizottság — többek között — úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével Szlovénia 2008-ban jogellenesen hajtott végre 10 millió EUR nagyságrendű újratőkésítés formájában állami támogatási intézkedést az Elan javára, ami miatt Szlovénia köteles visszatéríttetni a támogatást a kedvezményezettől, és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a megtámadott határozatban a Bizottság tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését és az EUMSZ 345. cikket, és jelentős mértékben megsértette az eljárást, mivel tévesen értékelte a tényeket, továbbá hiányosan és/vagy tévesen indokolta a szóban forgó határozatot azt a kérdést illetően, hogy felróható-e a Szlovén Köztársaságnak a 2008-as újratőkésítési intézkedés.
  A felperes úgy véli, hogy a Bizottság — az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésével és az EUMSZ 345. cikkel ellentétesen — azt állapította meg, hogy az Elan tagjainak a 2008-as újratőkésítése során kifejtett cselekményei a Szlovén Köztársaságnak róhatók fel. A Bizottság következtetését azzal indokolta, hogy tulajdonosként az állam jelöli ki a felügyelőbizottságot, amivel — a felperes véleménye szerint — megkülönböztetést alkalmaz az állami vállalatok kettős irányítási rendszere tekintetében.
  A megtámadott határozat indokolása hiányos — azaz nem tartalmaz releváns és elégséges indokolást —, valamint téves, mivel a Bizottság azzal érvel, hogy komoly jelek utalnak az állam egy tőketársaságbeli (Kapitalska družba, KAD) és egy tanácsadó és alapkezelő vállalkozásbeli (Družba za svetovanje in upravljanje, DSU) döntéshozatali folyamatban való hangsúlyos részvételére, érvei tehát kizárólag nem megbízható bizonyítékokon és hallomáson alapulnak. A megtámadott határozat egyáltalán nem tartalmaz indokolást az Elan többi tagjára vonatkozóan, amely tagok esetében a Bizottság csupán párhuzamos magatartással kapcsolatos kifogást kívánt felróni. A felperes szerint a Bizottság által a megtámadott határozatban felhozott érvek semmilyen módon nem képeznek arra utaló jeleket, amelyek — a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatának megfelelően — az állami hatóságoknak az Elan újratőkésítésére irányuló intézkedés 2008-ban történt elfogadásában való részvételét jeleznék. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a megtámadott határozatban a Bizottság tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését és az EUMSZ 345. cikket, és jelentős mértékben megsértette az eljárást, mivel tévesen értékelte a tényeket, továbbá hiányosan és/vagy tévesen indokolta a szóban forgó határozatot azt a kérdést illetően, hogy felróható-e a Szlovén Köztársaságnak a 2008-as újratőkésítési intézkedés.

A felperes úgy véli, hogy a Bizottság — az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésével és az EUMSZ 345. cikkel ellentétesen — azt állapította meg, hogy az Elan tagjainak a 2008-as újratőkésítése során kifejtett cselekményei a Szlovén Köztársaságnak róhatók fel. A Bizottság következtetését azzal indokolta, hogy tulajdonosként az állam jelöli ki a felügyelőbizottságot, amivel — a felperes véleménye szerint — megkülönböztetést alkalmaz az állami vállalatok kettős irányítási rendszere tekintetében.

A megtámadott határozat indokolása hiányos — azaz nem tartalmaz releváns és elégséges indokolást —, valamint téves, mivel a Bizottság azzal érvel, hogy komoly jelek utalnak az állam egy tőketársaságbeli (Kapitalska družba, KAD) és egy tanácsadó és alapkezelő vállalkozásbeli (Družba za svetovanje in upravljanje, DSU) döntéshozatali folyamatban való hangsúlyos részvételére, érvei tehát kizárólag nem megbízható bizonyítékokon és hallomáson alapulnak. A megtámadott határozat egyáltalán nem tartalmaz indokolást az Elan többi tagjára vonatkozóan, amely tagok esetében a Bizottság csupán párhuzamos magatartással kapcsolatos kifogást kívánt felróni. A felperes szerint a Bizottság által a megtámadott határozatban felhozott érvek semmilyen módon nem képeznek arra utaló jeleket, amelyek — a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatának megfelelően — az állami hatóságoknak az Elan újratőkésítésére irányuló intézkedés 2008-ban történt elfogadásában való részvételét jeleznék.

| 2. | Második jogalap: a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, és jelentős mértékben megsértette az eljárást, mivel tévesen értékelte a tényeket, továbbá hiányosan és/vagy tévesen indokolta a szóban forgó határozatot annak megállapítását illetően, hogy felróható-e a Szlovén Köztársaságnak az Elan újratőkésítésére irányuló 2008-as intézkedés a piacgazdasági magánbefektető elve szerint nem volt megengedhető, ami miatt tehát az Elan számára szelektív előnyt biztosítottak.
  A felperes keresetében azzal érvel, hogy az Elan újratőkésítésére irányuló 2008-as intézkedést nem a körültekintő piacgazdasági magánbefektető elvének megfelelően hajtották végre, mivel a tagok az újratőkésítési intézkedésre irányuló döntéshozatal során a vállalkozás olyan értékelésére alapozták döntésüket, amely értékelésben lényeges szempontnak tekintették az Elan kereskedelmi teljesítményének hanyatlását a 2007/2008-as téli időszak nagyobb részében, majd pedig 2008 első negyedévében is. A kereskedelmi tevékenységek hanyatlása 2008-ban nem is volt annyira drasztikus, hogy érintse a vállalkozás becsült értékének megbízhatóságát. A tagok döntésüket egy olyan vállalkozás rég meglévő részvényeseiként hozták, amely vállalkozás csupán átmenetileg szembesült nehézségekkel, és amely hosszú időszakon keresztül volt képes nemcsak hogy túlélni, de több alkalommal nyereségesnek lenni a piacon. A megtámadott határozatban a Bizottság nem tette elég egyértelművé, hogy a vállalkozás értékét miért szelektíven vették figyelembe, ekként pedig miért jártak el önkényesen. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, és jelentős mértékben megsértette az eljárást, mivel tévesen értékelte a tényeket, továbbá hiányosan és/vagy tévesen indokolta a szóban forgó határozatot annak megállapítását illetően, hogy felróható-e a Szlovén Köztársaságnak az Elan újratőkésítésére irányuló 2008-as intézkedés a piacgazdasági magánbefektető elve szerint nem volt megengedhető, ami miatt tehát az Elan számára szelektív előnyt biztosítottak.

A felperes keresetében azzal érvel, hogy az Elan újratőkésítésére irányuló 2008-as intézkedést nem a körültekintő piacgazdasági magánbefektető elvének megfelelően hajtották végre, mivel a tagok az újratőkésítési intézkedésre irányuló döntéshozatal során a vállalkozás olyan értékelésére alapozták döntésüket, amely értékelésben lényeges szempontnak tekintették az Elan kereskedelmi teljesítményének hanyatlását a 2007/2008-as téli időszak nagyobb részében, majd pedig 2008 első negyedévében is. A kereskedelmi tevékenységek hanyatlása 2008-ban nem is volt annyira drasztikus, hogy érintse a vállalkozás becsült értékének megbízhatóságát. A tagok döntésüket egy olyan vállalkozás rég meglévő részvényeseiként hozták, amely vállalkozás csupán átmenetileg szembesült nehézségekkel, és amely hosszú időszakon keresztül volt képes nemcsak hogy túlélni, de több alkalommal nyereségesnek lenni a piacon. A megtámadott határozatban a Bizottság nem tette elég egyértelművé, hogy a vállalkozás értékét miért szelektíven vették figyelembe, ekként pedig miért jártak el önkényesen.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/20

---

2012. november 27-én benyújtott kereset — Ted-Invest kontra OHIM — Scandia Down (sensi scandia)

(T-516/12. sz. ügy)

2013/C 32/31

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Ted — Invest EOOD (Plovdiv, Bulgária) (képviselő: A. Ivanova ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Scandia Down LLC (Weehawken, Egyesült Államok)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 6-án az R 2247/2011-1. sz. ügyben hozott határozatát, amely törölte a védjegyet a 20. és 24. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 6-án az R 2247/2011-1. sz. ügyben hozott határozatát, amely törölte a védjegyet a 20. és 24. osztályba tartozó áruk vonatkozásában;

| — | másodlagosan, amennyiben a Bíróság a keresetnek nem ad helyt teljes egészében, adjon helyt a keresetnek, és helyezze hatályon kívül az első fellebbezési tanács 20. osztályba tartozó árukkal kapcsolatos határozatát. |
| --- | --- |

—

másodlagosan, amennyiben a Bíróság a keresetnek nem ad helyt teljes egészében, adjon helyt a keresetnek, és helyezze hatályon kívül az első fellebbezési tanács 20. osztályba tartozó árukkal kapcsolatos határozatát.

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: A „sensi scandia” ábrás védjegy a 16., 20. és 24. osztályba tartozó áruk tekintetében — 8596975. sz. közösségi védjegy.

A közösségi védjegy jogosultja: A felperes.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: A fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A törlés iránti kérelem indokolása: A törlés iránti kérelem a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjával összefüggésben értelmezett 53. cikkének (1) bekezdésében foglalt törlési okokon alapult, és abban a 20., 24., 25. és 35. sz. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében lajstromozott 8173312. sz. „SCANDIA HOME” közösségi szóvédjegyre hivatkoztak.

A törlési osztály határozata: A törlési osztály a vitatott védjegyet törölte.

A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: A 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) és (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 53. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/20

---

2012. november 23-án benyújtott kereset — Alro kontra Bizottság

(T-517/12. sz. ügy)

2013/C 32/32

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Alro SA (Slatina, Románia) (képviselők: C. Quigley QC, O. Bretz Solicitor és S. Verschuur ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2012. április 25-i azon bizottsági határozatot, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése és a 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 4. cikkének (4) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indított azon állítólagosan jogellenes állami támogatás vonatkozásában, amelyet a Hidroelectrica S.A. (a továbiakkban: Hidroelectrica) feletti ellenőrzés segítségével Románia a 2005-ben kötött szerződés és annak későbbi módosításai alapján biztosított kedvezményes villamosenergia-díj formájában nyújtott az ALRO-nak; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2012. április 25-i azon bizottsági határozatot, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése és a 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 4. cikkének (4) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indított azon állítólagosan jogellenes állami támogatás vonatkozásában, amelyet a Hidroelectrica S.A. (a továbiakkban: Hidroelectrica) feletti ellenőrzés segítségével Románia a 2005-ben kötött szerződés és annak későbbi módosításai alapján biztosított kedvezményes villamosenergia-díj formájában nyújtott az ALRO-nak;

| — | másodlagosan a 2007. január 1-je és 2009. december 31. közötti időszak vonatkozásában semmisítse meg a fent említett 2012. április 26-i határozatot; |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2007. január 1-je és 2009. december 31. közötti időszak vonatkozásában semmisítse meg a fent említett 2012. április 26-i határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az anyagi jog téves alkalmazására alapított jogalap
  Az első jogalap vonatkozásában — amely szerint a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hatálya tekintetében tévesen alkalmazta az anyagi jogot —, az ALRO azt állítja, hogy a Bizottság nem megfelelően alkalmazta a betudhatóság azon kritériumait, amelyeket a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2002. május 16-án hozott ítélet (EBHT 2002., I-4397. o.) (a továbbiakban: Stardust Marine ítélet) határozott meg. Különösen a Bizottság az elemzését kizárólag „szervezeti” kritériumra kívánta alapozni. Az ALRO ugyanakkor azt állatja, hogy a Stardust Marine ítélet azt is megköveteli a Bizottságtól, hogy bizonyítsa más lényegi kritériumok teljesülését, mivel a „szervezeti” kritérium önmagában nem elegendő a betudhatóság megállapításához. |
| --- | --- |

1.

Az első, az anyagi jog téves alkalmazására alapított jogalap

Az első jogalap vonatkozásában — amely szerint a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hatálya tekintetében tévesen alkalmazta az anyagi jogot —, az ALRO azt állítja, hogy a Bizottság nem megfelelően alkalmazta a betudhatóság azon kritériumait, amelyeket a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2002. május 16-án hozott ítélet (EBHT 2002., I-4397. o.) (a továbbiakban: Stardust Marine ítélet) határozott meg. Különösen a Bizottság az elemzését kizárólag „szervezeti” kritériumra kívánta alapozni. Az ALRO ugyanakkor azt állatja, hogy a Stardust Marine ítélet azt is megköveteli a Bizottságtól, hogy bizonyítsa más lényegi kritériumok teljesülését, mivel a „szervezeti” kritérium önmagában nem elegendő a betudhatóság megállapításához.

| 2. | A második, a nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított jogalap
  A második jogalap vonatkozásában — amely szerint a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak megállapításával, hogy a Hidroelectrica aktusai a román államnak tudhatók be —, az ALRO azt állítja, hogy a Bizottság nem megfelelően vizsgálta a Hidroelectrica irányítási szerkezetét, és e szerkezetnek a vállalkozás döntéshozatali eljárására gyakorolt hatását. Másodszor az ALRO kifejti, hogy a Bizottság miért hasonlította helytelenül az ALRO szerződését a Hidroelectrica és az ArcelorMittal közötti megállapodáshoz. Harmadszor az ALRO előadja, hogy a 445/2009 miniszteri rendelet miért nem vonatkozik a Bizottság vizsgálatára, és hogy annak a 2010. évi sajtóközleményekre való hivatkozásai miért nem elégségesek ahhoz, hogy elérjék a betudhatóság bizonyításához szükséges szintet. |
| --- | --- |

2.

A második, a nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított jogalap

A második jogalap vonatkozásában — amely szerint a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak megállapításával, hogy a Hidroelectrica aktusai a román államnak tudhatók be —, az ALRO azt állítja, hogy a Bizottság nem megfelelően vizsgálta a Hidroelectrica irányítási szerkezetét, és e szerkezetnek a vállalkozás döntéshozatali eljárására gyakorolt hatását. Másodszor az ALRO kifejti, hogy a Bizottság miért hasonlította helytelenül az ALRO szerződését a Hidroelectrica és az ArcelorMittal közötti megállapodáshoz. Harmadszor az ALRO előadja, hogy a 445/2009 miniszteri rendelet miért nem vonatkozik a Bizottság vizsgálatára, és hogy annak a 2010. évi sajtóközleményekre való hivatkozásai miért nem elégségesek ahhoz, hogy elérjék a betudhatóság bizonyításához szükséges szintet.

| 3. | A harmadik, az indokolás elégtelenségére alapított jogalap
  A harmadik jogalappal kapcsolatban az ALRO azt állítja, hogy a Bizottságnak az általa hivatkozott — az előző bekezdésben felvázolt — tények tekintetében elégtelen az indokolása, így az az EUMSZ 296. cikk követelményeivel ellentétesen járt el. Az indokolásnak lehetővé kell tennie, hogy a Törvényszék felülvizsgálhassa a határozat jogszerűségét, és hogy az érintett felek hozzájussanak az arról való meggyőződéshez szükséges információhoz, hogy a határozat megalapozott-e. Ahogy azt az ALRO a keresetlevélben részletesen kifejti, a vitatott határozat nem felel meg e követelménynek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az indokolás elégtelenségére alapított jogalap

A harmadik jogalappal kapcsolatban az ALRO azt állítja, hogy a Bizottságnak az általa hivatkozott — az előző bekezdésben felvázolt — tények tekintetében elégtelen az indokolása, így az az EUMSZ 296. cikk követelményeivel ellentétesen járt el. Az indokolásnak lehetővé kell tennie, hogy a Törvényszék felülvizsgálhassa a határozat jogszerűségét, és hogy az érintett felek hozzájussanak az arról való meggyőződéshez szükséges információhoz, hogy a határozat megalapozott-e. Ahogy azt az ALRO a keresetlevélben részletesen kifejti, a vitatott határozat nem felel meg e követelménynek.

---

(1)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/21

---

2012. november 27-én benyújtott kereset — Spirlea kontra Bizottság

(T-518/12. sz. ügy)

2013/C 32/33

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Darius Nicolai Spirlea (Capezzano Pianore, Olaszország) és Mihaela Spirlea (Capezzano Pianore) (képviselők: V. Foerster és T. Pahl ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | fogadja a jelen keresetet, mely az EUMSZ 263. cikken alapszik; |
| --- | --- |

—

fogadja a jelen keresetet, mely az EUMSZ 263. cikken alapszik;

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak a jelen keresetet, valamint |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak a jelen keresetet, valamint

| — | nyilvánítsa megalapozottnak a jelen keresetet, és így állapítsa meg, hogy az alperes lényeges eljárási hibákat és egyéb anyagi jogi jogsértéseket követett el; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa megalapozottnak a jelen keresetet, és így állapítsa meg, hogy az alperes lényeges eljárási hibákat és egyéb anyagi jogi jogsértéseket követett el;

| — | ennek alapján semmisítse meg az alperes 2070/11/SNCO (Ref. Ares [2012] 1135073) sz. EU-próbaeljárását befejező, 2012. szeptember 27-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

ennek alapján semmisítse meg az alperes 2070/11/SNCO (Ref. Ares [2012] 1135073) sz. EU-próbaeljárását befejező, 2012. szeptember 27-én hozott határozatát;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap: az EU-próbaeljárás jogalap nélküli lefolytatása (EUMSZ 290. és 290. cikk)






  — | A felperesek e jogalap keretében arra hivatkoznak, hogy az EU-próbaeljárás bevezetése az EUMSZ 258. cikk vonatkozásában további eljárási követelményhez vezet. Ezt az eljárási követelményt, amelyre vonatkozóan a Bizottság nem rendelkezik a Szerződéseken alapuló felhatalmazással vagy átruházott hatáskörrel, a Bizottság a jogállamiság követelményeivel ellentétes, nem átlátható eljárás keretében alkalmazza, miközben kiüresíti az EUMSZ 258. cikken alapuló, kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárást. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap: az EU-próbaeljárás jogalap nélküli lefolytatása (EUMSZ 290. és 290. cikk)

—

A felperesek e jogalap keretében arra hivatkoznak, hogy az EU-próbaeljárás bevezetése az EUMSZ 258. cikk vonatkozásában további eljárási követelményhez vezet. Ezt az eljárási követelményt, amelyre vonatkozóan a Bizottság nem rendelkezik a Szerződéseken alapuló felhatalmazással vagy átruházott hatáskörrel, a Bizottság a jogállamiság követelményeivel ellentétes, nem átlátható eljárás keretében alkalmazza, miközben kiüresíti az EUMSZ 258. cikken alapuló, kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárást.

| 2. | A második jogalap: a Bizottság 2002. március 20-i, az Európai Parlamenthez és az Európai Ombudsmanhoz intézett, a közösségi jog megsértése esetén a panaszossal fennálló kapcsolatokról szóló közlemény (1) megsértése






  — | A felperesek e tekintetben azt állítják, hogy a Bizottság a közösségi jog megsértése esetén a panaszossal fennálló kapcsolatokról szóló közleményt szándékosan figyelmen kívül hagyta, és a felperesek panaszát alternatíva nélkül a próbaeljárás keretében bírálta el, amelynek a szabályai a felperesek számára nem voltak hozzáférhetőek. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap: a Bizottság 2002. március 20-i, az Európai Parlamenthez és az Európai Ombudsmanhoz intézett, a közösségi jog megsértése esetén a panaszossal fennálló kapcsolatokról szóló közlemény (1) megsértése

—

A felperesek e tekintetben azt állítják, hogy a Bizottság a közösségi jog megsértése esetén a panaszossal fennálló kapcsolatokról szóló közleményt szándékosan figyelmen kívül hagyta, és a felperesek panaszát alternatíva nélkül a próbaeljárás keretében bírálta el, amelynek a szabályai a felperesek számára nem voltak hozzáférhetőek.

| 3. | A harmadik jogalap: az indokolási kötelezettség megsértése






  — | A felperesek e jogalap keretében azt kifogásolják, hogy a Bizottság indokolása nem tartalmazza a tényállás ismertetését az 1394/2007/EK rendelet (2) alkalmazása tekintetében, és nem tér ki a felperesek konkrét jogi kifogásainak az uniós jog tekintetében való vizsgálatára. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap: az indokolási kötelezettség megsértése

—

A felperesek e jogalap keretében azt kifogásolják, hogy a Bizottság indokolása nem tartalmazza a tényállás ismertetését az 1394/2007/EK rendelet (2) alkalmazása tekintetében, és nem tér ki a felperesek konkrét jogi kifogásainak az uniós jog tekintetében való vizsgálatára.

---

(1)  HL C 244., 5. o.

(2)  A fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről, valamint a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. november 13-i 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 324., 121. o.)

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/22

---

2012. november 27-én benyújtott kereset — Pågen Trademark kontra OHIM (gifflar)

(T-520/12. sz. ügy)

2013/C 32/34

Az eljárás nyelve: svéd

Felek

Felperes: Pågen Trademark AB (Malmö, Svédország) (képviselő: J. Norderyd ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 27-i határozatát (1) (R 46/2012-2. sz. ügy), és rendelje el a Pågen Trademark AB által bejelentett, 1 009 0331. sz. GIFFLAR (fig) közösségi védjegy közzétételét és lajstromozását, vagy másodlagosan kötelezze az OHIM-ot a védjegy közzétételére és lajstromozására; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 27-i határozatát (1) (R 46/2012-2. sz. ügy), és rendelje el a Pågen Trademark AB által bejelentett, 1 009 0331. sz. GIFFLAR (fig) közösségi védjegy közzétételét és lajstromozását, vagy másodlagosan kötelezze az OHIM-ot a védjegy közzétételére és lajstromozására;

| — | az alperest kötelezze a felpresnél felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felpresnél felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: A „gifflar” szóelemet tartalmazó ábrás védjegy a 29., 30. és 31. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 1 009 0331. sz. közösségi védjegybejelentés.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a lajstromozási kérelmet részben elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok:

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése (b) és (c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése (b) és (c) pontjának megsértése.

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése.

---

(1)  Fordítói megjegyzés: a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsa által az R 46/2012-2. sz. ügyben hozott határozat helyes dátuma 2012. szeptember 18., ahogyan az az OHIM adatbázisában szerepel.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/22

---

2012. november 30-án benyújtott kereset — Alfa-Beta Vassilopoulos kontra OHIM — Henkel (AB terra Leaf)

(T-522/12. sz. ügy)

2013/C 32/35

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Alfa-Beta Vassilopoulos SA (Gerakas Attikis, Görögország) (képviselő: N. Lymperis ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Henkel AG & Co. KGaA (Düsseldorf, Németország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2012. október 1-jei határozatát (R 2122/2011-4. sz. ügy), és adjon helyt a fellebbezésnek oly módon, hogy a 8573651. sz. AB TERRA LEAF (& device) közösségi védjegybejelentés valamennyi bejelentett áru tekintetében bejegyzésre kerüljön; és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2012. október 1-jei határozatát (R 2122/2011-4. sz. ügy), és adjon helyt a fellebbezésnek oly módon, hogy a 8573651. sz. AB TERRA LEAF (& device) közösségi védjegybejelentés valamennyi bejelentett áru tekintetében bejegyzésre kerüljön; és

| — | az alperest és a felszólalót kötelezze az eljárás költségeinek a viselésére, a felszólalási és a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is ideértve. |
| --- | --- |

—

az alperest és a felszólalót kötelezze az eljárás költségeinek a viselésére, a felszólalási és a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is ideértve.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: az „AB terra Leaf” fekete-fehér ábrás védjegy a 3., 5. és 16. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 8573651. sz. közösségi védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 33472909. sz. „TERRA” közösségi szóvédjegy a 3. és a 21. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak helyt adott valamennyi vitatott áru vonatkozásában.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 75. cikkének megsértése.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/23

---

2012. november 30-án benyújtott kereset — Rani Refreshments kontra OHIM — Global-Invest Bartosz Turek (Sani)

(T-523/12. sz. ügy)

2013/C 32/36

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Rani Refreshments FZCO (Dubai, Egyesült Arab Emírségek) (képviselő: M. Chapple, Barrister)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Global-Invest Bartosz Turek (Poczesna, Lengyelország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának az R 236/2012-4. sz. ügyben 2012. szeptember 27-én hozott határozatát; és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának az R 236/2012-4. sz. ügyben 2012. szeptember 27-én hozott határozatát; és

| — | az alperest kötelezze a felperes részéről a jelen eljárással kapcsolatban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes részéről a jelen eljárással kapcsolatban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: A fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

Az érintett közösségi védjegy: A zöld, halványzöld és fehér színű, többek között a 29., 30. és 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában bejelentett „Sani” ábrás védjegy– 9087479. sz. közösségi védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: A felperes.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 2587244. sz., zöld, fehér, fekete és kék színű „Rani” közösségi ábrás védjegy a 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; a 4005211. sz. kék és fehér színű „Rani”közösségi ábrás védjegy a 29. és 30. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; a 2587293. sz., kék és fehér színű „RANI FLOAT”közösségi ábrás védjegy a 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; a 2587269. sz., narancssárga, sárga, fekete, fehér, piros, rózsaszín, kék és zöld színű „Rani”közösségi ábrás védjegy a 16., 21. és 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában; az Egyesült Királyságban a 1239206. számon lajstromozott „rani” ábrás védjegy a 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási osztály határozata: A felszólalási osztály a felszólalást teljes egészében elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: A 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/23

---

2012. december 3-án benyújtott kereset — Recaro kontra OHIM — Certino Mode (RECARO)

(T-524/12. sz. ügy)

2013/C 32/37

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Recaro Beteiligungs-GmbH (Kaiserslautern, Németország) (képviselő: J. Weiser ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Certino Mode, SL (Elche, Spanyolország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy utasítsa el a beavatkozó által benyújtott fellebbezést, és állapítsa meg a 734343. sz. „RECARO” védjegy megszűnését; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy utasítsa el a beavatkozó által benyújtott fellebbezést, és állapítsa meg a 734343. sz. „RECARO” védjegy megszűnését;

| — | másodlagosan helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 6-i határozatát (R 1761/2011-1. sz. ügy); és |
| --- | --- |

—

másodlagosan helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 6-i határozatát (R 1761/2011-1. sz. ügy); és

| — | az OHIM-ot és adott esetben a beavatkozót kötelezze a jelen eljárás és az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot és adott esetben a beavatkozót kötelezze a jelen eljárás és az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A megszűnés megállapítása iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: a „RECARO” szóvédjegy a 10. és 25. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 734343. sz. közösségi védjegy.

A közösségi védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A közösségi védjegy megszűnésének megállapítását kérelmező fél: a felperes.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály megállapította a közösségi védjegy megszűnését.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács részben hatályon kívül helyezte a megtámadott határozatot.

Jogalapok:

| — | A 207/2009 tanácsi rendelet 51. cikke (1) bekezdésének az említett rendelet 15. cikkével együttesen értelmezett a) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

A 207/2009 tanácsi rendelet 51. cikke (1) bekezdésének az említett rendelet 15. cikkével együttesen értelmezett a) pontjának megsértése;

| — | a 207/2009 tanácsi rendelet 76. cikkének a 2868/95 bizottsági rendelet 50. szabályánek (1) bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 tanácsi rendelet 76. cikkének a 2868/95 bizottsági rendelet 50. szabályánek (1) bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdésének megsértése;

| — | a 207/2009 tanácsi rendelet 75. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 tanácsi rendelet 75. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/24

---

2012. december 5-én benyújtott kereset — AXA Versicherung kontra Bizottság

(T-526/12. sz. ügy)

2013/C 32/38

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: AXA Versicherung (Köln, Németország) (képviselők: C. Bahr, S. Dethof és A. Malec ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a megtámadott elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott elutasító határozatot;

| — | másodlagosan részben semmisítse meg a megtámadott elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

másodlagosan részben semmisítse meg a megtámadott elutasító határozatot;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a Bizottság azon hallgatólagos, elutasító határozatát kifogásolja, amely a COMP/39125 — járműipari üveg ügyben a bizottsági iratanyaghoz való hozzáférés iránt a felperes által előterjesztett megerősítő kérelmet érinti.

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap: Az 1049/2001/EK rendelet (1) 2. és 4. cikke szerinti, az érintett dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatát érintő kötelezettség megsértése






  — | A felperes e vonatkozásban azzal érvel, hogy a Bizottság nem teljesítette az 1049/2001 rendelet 2. és 4. cikke szerinti, az érintett dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatát érintő kötelezettségét. Ehelyett a Bizottság az érintett dokumentumokat jogellenes módon, alaki kritériumok alapján kategorizálta. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap: Az 1049/2001/EK rendelet (1) 2. és 4. cikke szerinti, az érintett dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatát érintő kötelezettség megsértése

—

A felperes e vonatkozásban azzal érvel, hogy a Bizottság nem teljesítette az 1049/2001 rendelet 2. és 4. cikke szerinti, az érintett dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatát érintő kötelezettségét. Ehelyett a Bizottság az érintett dokumentumokat jogellenes módon, alaki kritériumok alapján kategorizálta.

| 2. | A második jogalap: Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése első és harmadik francia bekezdésének, valamint az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a megsértése az iratanyag meghatározott dokumentumaihoz való hozzáférésnek a megtagadása miatt






  — | A felperes e jogalap keretében arra hivatkozik, hogy a Bizottság az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő, kivételeket előíró szabályozás hatályát jogellenes módon túlzottan kiterjesztő módon értelmezte. A felperesnek az az álláspontja, hogy az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése szerinti kereskedelmi érdekek nem sérülnek, és a Bizottság a Bizottság az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése szerint a vizsgálatok céljának a védelmére sem hivatkozhat. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap: Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése első és harmadik francia bekezdésének, valamint az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a megsértése az iratanyag meghatározott dokumentumaihoz való hozzáférésnek a megtagadása miatt

—

A felperes e jogalap keretében arra hivatkozik, hogy a Bizottság az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő, kivételeket előíró szabályozás hatályát jogellenes módon túlzottan kiterjesztő módon értelmezte. A felperesnek az az álláspontja, hogy az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése szerinti kereskedelmi érdekek nem sérülnek, és a Bizottság a Bizottság az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése szerint a vizsgálatok céljának a védelmére sem hivatkozhat.

| — | Továbbá a döntéshozatali eljárás súlyos veszélyeztetése nem áll fenn (az 1049/2011 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdése) |
| --- | --- |

—

Továbbá a döntéshozatali eljárás súlyos veszélyeztetése nem áll fenn (az 1049/2011 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdése)

| — | Ezenfelül a Bizottság jogellenes módon tagadja a kérelmezett dokumentumok hozzáférhetővé tételéhez fűződő nyomós közérdek fennállását. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül a Bizottság jogellenes módon tagadja a kérelmezett dokumentumok hozzáférhetővé tételéhez fűződő nyomós közérdek fennállását.

| 3. | A harmadik jogalap: az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének megsértése meghatározott dokumentumokhoz való hozzáférés teljes mértékű megtagadása miatt






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság az érintett dokumentumok tekintetében még csak részleges hozzáférést sem biztosít, és ezzel megsérti az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdését. A felperes előadja, hogy a Bizottság az 1049/2001 rendelet rendelkezéseivel ellentétes módon nem vizsgálta meg a dokumentumok részleges hozzáférhetővé tételének lehetőségét. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap: az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének megsértése meghatározott dokumentumokhoz való hozzáférés teljes mértékű megtagadása miatt

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a Bizottság az érintett dokumentumok tekintetében még csak részleges hozzáférést sem biztosít, és ezzel megsérti az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (6) bekezdését. A felperes előadja, hogy a Bizottság az 1049/2001 rendelet rendelkezéseivel ellentétes módon nem vizsgálta meg a dokumentumok részleges hozzáférhetővé tételének lehetőségét.

| 4. | A negyedik jogalap: az 1049/2001 rendelet 4. cikke (29 bekezdése első és harmadik francia bekezdésének, valamint 4. cikke (39 bekezdése második albekezdésének és 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése a bizottsági iratanyag tartalomjegyzékének a teljes változatához való hozzáférés megtagadása miatt






  — | A felperes e jogalap keretében arra hivatkozik, hogy a Bizottság az 1049/2001 rendelet 4. cikkében foglalt, kivételekre vonatkozó tényállásokat a tartalomjegyzék kitakarásoktól mentes változathoz való hozzáférés iránt a felperes által előterjesztett kérelem tekintetében is túlzottan kiterjesztően értelmezte. A felperes álláspontja szerint az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése szerinti kereskedelmi érdekek és a vizsgálatok célja, melyet az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése említ, e tekintetben sem sérülhetnek. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap: az 1049/2001 rendelet 4. cikke (29 bekezdése első és harmadik francia bekezdésének, valamint 4. cikke (39 bekezdése második albekezdésének és 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése a bizottsági iratanyag tartalomjegyzékének a teljes változatához való hozzáférés megtagadása miatt

—

A felperes e jogalap keretében arra hivatkozik, hogy a Bizottság az 1049/2001 rendelet 4. cikkében foglalt, kivételekre vonatkozó tényállásokat a tartalomjegyzék kitakarásoktól mentes változathoz való hozzáférés iránt a felperes által előterjesztett kérelem tekintetében is túlzottan kiterjesztően értelmezte. A felperes álláspontja szerint az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése szerinti kereskedelmi érdekek és a vizsgálatok célja, melyet az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése említ, e tekintetben sem sérülhetnek.

| — | A felperes továbbá azzal érvel, hogy a magánszféra védelme, amelyet az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja említ, szintén nem sérül. |
| --- | --- |

—

A felperes továbbá azzal érvel, hogy a magánszféra védelme, amelyet az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja említ, szintén nem sérül.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.)

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/25

---

2012. december 8-án benyújtott kereset — Still kontra OHIM (Fleet Data Services)

(T-534/12. sz. ügy)

2013/C 32/39

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Still GmbH (Hamburg, Németország) (képviselő: S. Waller ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 10-i határozatát (R 130/2012-1. sz. ügy); |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 10-i határozatát (R 130/2012-1. sz. ügy);

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzata 50. cikkének 1. §-a alapján egyesítse az ügyet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsa által az R 4/2012-1. sz. ügyben, az EM 009931429. számú „Truck Data Services” közösségi védjegybejelentés tárgyában szintén 2012. szeptember 10-én hozott határozata ellen benyújtott keresettel. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzata 50. cikkének 1. §-a alapján egyesítse az ügyet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsa által az R 4/2012-1. sz. ügyben, az EM 009931429. számú „Truck Data Services” közösségi védjegybejelentés tárgyában szintén 2012. szeptember 10-én hozott határozata ellen benyújtott keresettel.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: a „Fleet Data Services” szóelemeket tartalmazó ábrás védjegy a 9., 12., 35., 36., 37. és 39. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában -9 931 387. sz. közösségi védjegybejelentés.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok:

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

| — | A 207/2009 rendelet 73. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 73. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/25

---

2012. december 8-án benyújtott kereset — Still kontra OHIM (Truck Data Services)

(T-535/12. sz. ügy)

2013/C 32/40

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Still GmbH (Hamburg, Németország) (képviselő: S. Waller ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 10-i határozatát (R 4/2012-1. sz. ügy); |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2012. szeptember 10-i határozatát (R 4/2012-1. sz. ügy);

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzata 50. cikkének 1. §-a alapján egyesítse az ügyet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsa által az R 130/2012-1. sz. ügyben, az EM 009931387. számú „Fleet Data Services” közösségi védjegybejelentés tárgyában szintén 2012. szeptember 10-én hozott határozata ellen benyújtott keresettel. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzata 50. cikkének 1. §-a alapján egyesítse az ügyet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsa által az R 130/2012-1. sz. ügyben, az EM 009931387. számú „Fleet Data Services” közösségi védjegybejelentés tárgyában szintén 2012. szeptember 10-én hozott határozata ellen benyújtott keresettel.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: a „Truck Data Services” szóelemeket tartalmazó ábrás védjegy a 9., 12., 35., 36., 37. és 39. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában -9 931 429. sz. közösségi védjegybejelentés.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok:

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

| — | A 207/2009 rendelet 73. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 73. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/26

---

A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Scott kontra Bizottság

(T-366/00. RENV. sz. ügy) (1)

2013/C 32/41

Az eljárás nyelve: angol

A negyedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 61., 2001.2.24.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/26

---

A Törvényszék elnökének 2012. december 6-i végzése — Lengyelország kontra Bizottság

(T-258/04. RENV. sz. ügy) (1)

2013/C 32/42

Az eljárás nyelve: lengyel

A Törvényszék elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 251., 2004.10.9.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/26

---

A Törvényszék 2012. december 4-i végzése — Rubinetterie Flero kontra Bizottság

(T-370/10. sz. ügy) (1)

2013/C 32/43

Az eljárás nyelve: olasz

A negyedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 288., 2010.10.23.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/26

---

A Törvényszék 2012. december 10-i végzése — Kronofrance és Kronoply kontra Bizottság

(T-560/11. sz. ügy) (1)

2013/C 32/44

Az eljárás nyelve: német

Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 13., 2012.1.14.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/26

---

A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Icelandic Group UK kontra Bizottság

(T-35/12. sz. ügy) (1)

2013/C 32/45

Az eljárás nyelve: angol

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 73., 2012.3.10.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/26

---

A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Lilleborg kontra OHIM — Hardford Sweden (Pierre Robert)

(T-85/12. sz. ügy) (1)

2013/C 32/46

Az eljárás nyelve: angol

Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 118., 2012.4.21.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/27

---

A Törvényszék 2012. december 12-i végzése — Robert Group kontra OHIM — Hardford Sweden (Pierre Robert)

(T-86/12. sz. ügy) (1)

2013/C 32/47

Az eljárás nyelve: angol

Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 118., 2012.4.21.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/27

---

A Törvényszék 2012. december 10-i végzése — Viasat Broadcasting UK kontra Bizottság

(T-210/12. sz. ügy) (1)

2013/C 32/48

Az eljárás nyelve: angol

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 209., 2012.7.14.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/27

---

A Törvényszék 2012. december 6-i végzése — Hollandia és ING Groep kontra Bizottság

(T-325/12. és T-332/12. sz. egyesített ügyek) (1)

2013/C 32/49

Az eljárás nyelve: holland

Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 273., 2012.9.8.

---

| 2.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/27

---

A Törvényszék 2012. december 5-i végzése — Soltau kontra Bizottság

(T-333/12. sz. ügy) (1)

2013/C 32/50

Az eljárás nyelve: német

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 303., 2012.10.6.

---