# Euroopa Liidu C 78/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.078.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 78 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide16. märts 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.078.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 78

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide16. märts 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 078/01 | Komisjoni arvamus, 13. märts 2013, Itaalias Lazio maakonnas Latina provintsis asuva Latina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 078/01

Komisjoni arvamus, 13. märts 2013, Itaalias Lazio maakonnas Latina provintsis asuva Latina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 078/02 | Euro vahetuskurss | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 078/02

Euro vahetuskurss

3

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 078/03 | Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 078/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 5 |
| 2013/C 078/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 9 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 078/03

Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames

4

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 078/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

5

2013/C 078/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

9

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 16.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 78/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

13. märts 2013,

Itaalias Lazio maakonnas Latina provintsis asuva Latina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

2013/C 78/01

Hindamine, mille tulemused on siin esitatud, toimus vastavalt Euratomi asutamislepingu sätetele, sellega ei piirata täiendavat hindamist, mis toimub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule, ega viimasena nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

Itaalia valitsus esitas 18. oktoobril 2012 vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Latina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Komisjon palus 30. oktoobril 2012 esitada lisateavet, mille Itaalia asutused esitasid 17. detsembril 2012; osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa Latina tuumaelektrijaamast kuni lähimate liikmesriikide piirini on 290 km (Prantsusmaa) ja 460 km (Sloveenia). |
| --- | --- |

1.

Vahemaa Latina tuumaelektrijaamast kuni lähimate liikmesriikide piirini on 290 km (Prantsusmaa) ja 460 km (Sloveenia).

| 2. | Tavapärase dekomisjoneerimise käigus väljalastavad vedelad ja gaasilised radioaktiivsed heited ei ohusta oluliselt teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

2.

Tavapärase dekomisjoneerimise käigus väljalastavad vedelad ja gaasilised radioaktiivsed heited ei ohusta oluliselt teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 3. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse kohapeal kuni riikliku hoidla valmimiseni. |
| --- | --- |

3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse kohapeal kuni riikliku hoidla valmimiseni.

| 4. | Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/Euratom) sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

4.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/Euratom) sätestatud kriteeriumidele.

| 5. | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

5.

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Itaalias Lazio maakonnas Latina provintsis asuva Latina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tervise seisukohast märkimisväärset vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis.

Brüssel, 13. märts 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel edaspidi hinnata keskkonnaaspekte. Sellega seoses soovib komisjon juhtida tähelepanu direktiivile 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, samuti direktiivile 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiivile 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 78/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 78/3

---

Euro vahetuskurss (1)

15. märts 2013

2013/C 78/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3086 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,56 |
| DKK | Taani kroon | 7,4581 |
| GBP | Inglise nael | 0,86400 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,3515 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2308 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5325 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,575 |
| HUF | Ungari forint | 305,11 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7014 |
| PLN | Poola zlott | 4,1505 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3931 |
| TRY | Türgi liir | 2,3666 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2609 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3352 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1525 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5888 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6334 |
| KRW | Korea vonn | 1 452,89 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,0108 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1354 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5825 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 701,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0877 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,121 |
| RUB | Vene rubla | 40,0750 |
| THB | Tai baat | 38,656 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5785 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,2443 |
| INR | India ruupia | 70,6710 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3086

JPY

Jaapani jeen

125,56

DKK

Taani kroon

7,4581

GBP

Inglise nael

0,86400

SEK

Rootsi kroon

8,3515

CHF

Šveitsi frank

1,2308

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5325

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,575

HUF

Ungari forint

305,11

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7014

PLN

Poola zlott

4,1505

RON

Rumeenia leu

4,3931

TRY

Türgi liir

2,3666

AUD

Austraalia dollar

1,2609

CAD

Kanada dollar

1,3352

HKD

Hongkongi dollar

10,1525

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5888

SGD

Singapuri dollar

1,6334

KRW

Korea vonn

1 452,89

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,0108

CNY

Hiina jüaan

8,1354

HRK

Horvaatia kuna

7,5825

IDR

Indoneesia ruupia

12 701,42

MYR

Malaisia ringit

4,0877

PHP

Filipiini peeso

53,121

RUB

Vene rubla

40,0750

THB

Tai baat

38,656

BRL

Brasiilia reaal

2,5785

MXN

Mehhiko peeso

16,2443

INR

India ruupia

70,6710

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 78/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 78/4

---

Konkursikutse ENIAC Joint Undertaking töökava raames

2013/C 78/03

Teatatakse konkursikutsest seoses ENIAC Joint Undertaking töökavaga.

Taotlusi oodatakse seoses järgmise konkursiga: ENIAC-2013-2.

Konkursi dokumentatsioon, sh tähtaeg ja eelarve on kirjas konkursikutses, mis avaldatakse järgmisel veebilehel:

http://www.eniac.eu/web/calls/ENIACJU_Call9_2013-2.php

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 78/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 78/5

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 78/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„MACCHERONCINI DI CAMPOFILONE”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0886-27.07.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Maccheroncini di Campofilone”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 2.7. | Pastatooted |
| --- | --- |

Klass 2.7.

Pastatooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Maccheroncini di Campofilone” on kuivatatud pastatoode, mis on valmistatud munadest ja pehmest või kõvast nisust jahvatatud jahust, mille omadusi on kirjeldatud käesoleva dokumendi punktis 3.3. Tootel peavad vabasse ringlusse laskmisel olema järgmised füüsilised ja keemilised omadused arvestatuna 100 g lõpptoote kohta:

| — | pikkus 35–60 cm; |
| --- | --- |

—

pikkus 35–60 cm;

| — | laius 0,80–1,20 mm; |
| --- | --- |

—

laius 0,80–1,20 mm;

| — | paksus 0,3–0,7 mm; |
| --- | --- |

—

paksus 0,3–0,7 mm;

| — | valgusisaldus (lämmastik × 5,70) vähemalt 12,5 % kuivainest. |
| --- | --- |

—

valgusisaldus (lämmastik × 5,70) vähemalt 12,5 % kuivainest.

3.3.   Toorained:

Kaitstud geograafilise tähisega toote „Maccheroncini di Campofilone” tootmiseks kasutatavad toorained ei tohi sisaldada GMOsid ja nende kvaliteediomadused 100 grammi toote kohta on järgmised:

| — | munad ei tohi sisalda sünteetilisi pigmente ja peavad olema saadud õrrekanadelt, kelle söödaks on ainult geneetiliselt muundamata teravili. Munad sisaldavad valke 10–12 g, rasvu vähemalt 9 g, beetakaroteeni kuni 33 ppm ja kuivjääki vähemalt 20 % kuivainena väljendatult; |
| --- | --- |

—

munad ei tohi sisalda sünteetilisi pigmente ja peavad olema saadud õrrekanadelt, kelle söödaks on ainult geneetiliselt muundamata teravili. Munad sisaldavad valke 10–12 g, rasvu vähemalt 9 g, beetakaroteeni kuni 33 ppm ja kuivjääki vähemalt 20 % kuivainena väljendatult;

| — | kõvast nisust jahvatatud lihtjahu valgusisaldus on vähemalt (lämmastik × 5,70) 12,5 % kuivainest; |
| --- | --- |

—

kõvast nisust jahvatatud lihtjahu valgusisaldus on vähemalt (lämmastik × 5,70) 12,5 % kuivainest;

| — | pehmest nisust jahvatatud 00-tüüpi jahu valgusisaldus on vähemalt (lämmastik × 5,70) 10 % kuivainest. |
| --- | --- |

—

pehmest nisust jahvatatud 00-tüüpi jahu valgusisaldus on vähemalt (lämmastik × 5,70) 10 % kuivainest.

3.4.   Loomasööt:

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik toote „Maccheroncini di Campofilone” tootmisetapid – taina segamine, lahtirullimine, ribastamine ja kuivatamine – peavad toimuma punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Pärast taina segamist, lahtirullimist ja ribastamist asetatakse „Maccheroncini di Campofilone” valge majapidamispaberi lehtedele, mille laius on 22–26 cm ja pikkus 32–35 cm. Majapidamispaberi leht koos värske tootega kaalub 155–175 g. Lehed volditakse neljast servast traditsioonilisel viisil üles, et vältida toote väljalibisemist ja asetatakse korrapäraselt spetsiaalsetele kuivatamisrestidele. Kuivatamisetapi lõppedes pannakse lehed pakenditesse.

Pakendamine, mis peab toimuma ainult tootmisruumides, on vajalik selleks, et kaitsta õrna ja kergesti purunevat toodet transportimise ja säilitamise ajal.

Kui toodet „Maccheroncini di Campofilone” transporditakse ilma nõuetekohase kaitseta, st ilma pakendita, võib toode saadud löökide või rappumise tõttu kergesti murduda või puruneda. Selle tagajärjel kaotab toode punktis 3.2 kirjeldatud füüsilised omadused, mille järgi teda on võimalik juba esmapilgul kiiresti ära tunda.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõikidel kastidele ja pakenditele kinnitatavatel märgistustel peavad lisaks seadusega ettenähtud teabele olema selges ja loetavas trükikirjas järgmised tähistused.

Määruse (EÜ) nr 1898/2006 kohane ELi kaitstud geograafilise tähise graafiline sümbol, mille kõrval on sõnad „Maccheroncini di Campofilone indicazione geografica protetta”. Nimetus „Maccheroncini di Campofilone” peab olema kirjutatud vähemalt 5 mm kõrguste tähtedega.

Keelatud on lisada märkeid, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud. Siiski on lubatud kasutada viiteid kaubamärkidele, kui need ei ole toodet kiitva ja tarbijat eksitava iseloomuga.

Nimetust „Maccheroncini di Campofilone” ei tõlgita.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähise (KGT) „Maccheroncini di Campofilone” tootmispiirkond hõlmab Marche maakonna Fermo provintsi Campofilone haldusüksuse territooriumi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Campofilone on keskaegne väikelinn, mis asub Valle dell’Aso orus 210 m üle mere pinna. See põllumajanduspiirkond on kuulus oma imeilusa maastiku poolest, mis ulatub Parco dei Monti Sibillini lumistest mäetippudest roheliste küngaste ja säravsinise Aadria mereni. Piirkonna kliima on iseäranis soodne, sest tänu mere lähedusele puhuvad siin mahedad tuuled, leevendades kõrgusest tingitud jahedust.

5.2.   Toote eripära:

„Maccheroncini di Campofilone” erineb selgelt teisest pastatoodetest oma õhukese ja peenelt lõigatud kuju poolest. Tänu nimetatud omadustele valmib toode väga kiiresti. Piisab, kui keeta toodet ühe minuti jooksul või lisada see otse kastmele, ilma et toodet oleks vaja eelnevalt kuumutada. Teine omadus, mis muudab toote „Maccheroncini di Campofilone” ainulaadseks, on pastataigna valmistamisel kasutatavate munade osakaal, mis on selgelt suurem võrreldes teiste pastatoodetega. Ühe kilogrammi kõvast nisust või pehmest nisust jahu kohta kasutatakse vähemalt 7 ja kuni 10 muna, mis vastab 33 % suurusele osakaalule.

Tänu nimetatud osakaalule koos aeglase kuivatamise protsessiga saadakse tulemuseks kõrge tootlusega toode, sest kui 250 g tavalist pastat vastab kahele suurele portsjonile, siis sama kogus toodet „Maccheroncini di Campofilone” vastab neljale portsjonile.

Tänu sellele omadusele on toode „Maccheroncini di Campofilone” võimeline imama rohkem kastet kui teised pastatooted.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kaitstud geograafilise tähise tunnustamise taotlus põhineb toote mainel ja tuntusel. Toode „Maccheroncini di Campofilone” annab tunnistust Campofilone autentsest kultuurist. Selle pastatoote käsitsi valmistamine on näide keskaegse linnakese Campofilone populaarsest traditsioonist, mida antakse põlvest põlve edasi. Eelkõige munad, mis ei olnud aastaringselt kättesaadavad ja sõltusid kanade bioloogilisest tsüklist, aitasid ergutada Campofilone naiste kujutlusvõimet ja andsid neile inspiratsiooni. Alguses hakati pastat kodus valmistama värskena ja seejärel jõuti järk-järgult kuivatamisprotsessini. Kuivatatud pasta osutus värskest pastast otstarbekamaks, kuna seda sai säilitada korvides ja tarbida aastaringselt. Jämedalt lõigatud pastal oli siiski pahupool: pasta kooldus kuivatamisprotsessi ajal kasutatud õhu tõttu ja murdus mitmest kohast ning seda ei saanud tervena süüa. Seetõttu hakkasid nutikad perenaised lõikama pastatainast õhukesteks ribadeks, mis ei murdunud kuivatamise ajal ja jäid kuni söömiseni terveks. Nii sündis „Maccheroncini di Campofilone” valmistamise kunst kõigepealt kodustes majapidamistes ja liikus sealt käsitöökodadesse. Sellest ajast peale on neil õhukestel kuldkollastel pastaribadel olnud alati eriline tähendus. Nad eristusid igapäevatoidust ja muutusid piduroaks, mis oli pidusöökidel tõendiks majaperenaise suurepärasest kokakunstist. Alguses söödi sellist pastat ainult kõige tähtsamate pühade ajal ja seda peeti ka väärtuslikuks kingituseks headele sõpradele.

600 aasta vanune traditsioon ja oskus on andnud tõuke perefirmade loomiseks ning see on aidanud muuta Campofilone kuulsaks kogu maailmas. Juba 1400. aastal peeti seda pastatoitu nauditavaks ja sellele viidatakse Campofilone kloostri kirjavahetuses, mitmetes Trento kirikukogu dokumentides ja mõnede ülikuperekondade retseptiraamatutes. Ent alles 20. sajandi alguses hakkasid mõned Campofilone perenaised ja poepidajad pakkuma maitsmiseks toodet nimega „Maccheroncini”, millele olid iseloomulikud pikad ja õhukesed pastaribad. 1931. aastal ilmunud kirjastuse Touring Club Italiano esimeses Itaalia gastronoomia käsiraamatus mainitakse toodet „Maccheroncini di Campofilone” ja see annab kinnitust tihedast sidemest selle erilise toidu ja tema päritolukoha vahel. See side tugevnes veelgi Teise maailmasõja ajal ja 1960. aastal avati käsitöökoda nimega Nello Spinosi. Ettevõtte Alimentari Valdaso turule tulek 1965. aastal andis hoogu toodangu laienemisele ja Campofilone tunnustoote populaarsuse kasvule.

Campofilone festival on ainulaadne võimalus selle kulinaarse elamuse proovimiseks. Festivali on korraldatud 1964. aastast alates ja see toimub igal aastal kolme päeva jooksul augusti alguses. Selleks puhuks saabuvad kohale tuhanded turistid ja serveeritakse umbes 20 000 portsjonit pastat, mis annab tunnistust Campofilone festivali menust ja ühtlasi „Maccheroncini di Campofilone” tuntusest.

Campofilone pastameistrid on võitnud auhindu ja saanud tunnustust nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, mis kinnitab, et Campofilone linnakese maine ja nimi on lahutamatult seotud selle kulinaarse meistriteosega. Selle tulemusena on sündinud eraldi tootmisharu, kus tegutsevad kõrge kvalifikatsiooniga pastatootmise spetsialistid.

Toode „Maccheroncini di Campofilone” on aja jooksul jõudnud kõige tähtsamatele turgudele Euroopas, Ameerikas, Kanadas, araabia maades ja Aasias. „Maccheroncini di Campofilone” ainulaadsus tugineb asjaolule, et selle toote valmistusviis on püsinud sajandeid muutumatuna, samuti ei ole muutunud tema eripärane koostis ja kuivatamisviis. Tasub rõhutada, et „Maccheroncini di Campofilone” valmistamiseks on vaja ka erioskusi ja -kogemusi. Seetõttu ongi toode „Maccheroncini di Campofilone” väga eriline oma tootluse, maitse, kerguse ja lihtsa valmistusviisi poolest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006artikli 5 lõige 7 (3))

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Maccheroncini di Campofilone” tunnustamise ettepaneku 8. juuni 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 131.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja toiduohutus”, ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 16.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 78/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 78/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 78/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„COPPA DE CORSE”/„COPPA DE CORSE — COPPA DI CORSICA”

EÜ nr: FR-PDO-0005-0992-26.04.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Päritolunimetusega „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” toodet valmistatakse kohalikku Nustrale tõugu sea seljatükist, mis soolatakse, kuivatatakse ja laagerdatakse.

Soolamis-, kuivatamis- ja laagerdamisetapid kestavad vähemalt viis kuud, millest laagerdamine rohkem kui kaks kuud (viimane valmistusetapp, mis leiab aset üksnes looduslikes keskkonnatingimustes ja mis on toote tekstuuri, lõhna ja maitse saavutamiseks äärmiselt oluline).

Toote iseloomulikud omadused on järgmised: pikkus jääb vahemikku 25–35 cm, kuju on silindriline ja kuivkaal vahemikus 0,8–2,2 kg.

Toode on topitud seasoolde või kaetud searasvakihiga ja kinnitatud nööriga või mässitud võrgu sisse.

Õlise välimusega viilutatud toode koosneb väherasvasest, marmorjast lihast, mille ühtlane värvus võib olla punane kuni sügavpunane. Lihasisene rasv on valge kuni roosa värvusega.

Peki ja tailiha suhe jääb vahemikku 30–50 %.

Toote „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” tekstuur on tihke ja pehme.

Toode on väga aromaatne (puuviljaline aroom, milles on tunda metspähkli-, seene- või tammist nüanssi), maitse on iseloomulikult soolane, vahel ka piprase noodiga.

Võimalik on ka kerge suitsune aroom ja maitse ning või maitse.

Toode on järgmiste keemiliste, füüsikaliste ja biokeemiliste omadustega (% kuivtootest/võrdluslihasest serratus ventralis):

| — | peki rasvasisaldus kokku ≥ 89 %; |
| --- | --- |

—

peki rasvasisaldus kokku ≥ 89 %;

| — | soolasisaldus vahemikus 6,5–10 %; |
| --- | --- |

—

soolasisaldus vahemikus 6,5–10 %;

| — | lihasesisese rasva sisaldus ≥ 6 %; |
| --- | --- |

—

lihasesisese rasva sisaldus ≥ 6 %;

| — | nitritite ja nitraatide jäägid; |
| --- | --- |

—

nitritite ja nitraatide jäägid;

| — | tailiha niiskusesisaldus vahemikus 45–55 %; |
| --- | --- |

—

tailiha niiskusesisaldus vahemikus 45–55 %;

| — | oleiinhape ≥ 45 %. |
| --- | --- |

—

oleiinhape ≥ 45 %.

Toodet võidakse turustada tervena, viilutatuna vaakumpakendis või portsjonitena, mille kaal on vähemalt 200 g.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Rümpade omadused

Toote valmistamiseks kasutatavad searümbad saadakse Nustrale tõugu sigadelt, kelle tapavanus on 12–36 kuud ja rümba kaal vahemikus 85–140 kg. Peki paksus jääb vahemikku 2,5–6 cm.

Tänu tõuomadustele, kõrgele tapavanusele, vabapidamisele ning kastanitel ja/või tammetõrudel põhinevale lõppsöödale saadakse eriliste omadustega tooraine: suure rasvasisalduse ja rasva erilise kvaliteediga punane kuni tumepunane liha.

Värske liha omadused

| — | viienda ribi juurest lõigatud seljatükk, |
| --- | --- |

—

viienda ribi juurest lõigatud seljatükk,

| — | kaks tükki sea kohta, |
| --- | --- |

—

kaks tükki sea kohta,

| — | kergelt kaardus silindriline kuju, |
| --- | --- |

—

kergelt kaardus silindriline kuju,

| — | osaliselt rasvatustatud, |
| --- | --- |

—

osaliselt rasvatustatud,

| — | värske toote kaal 1,3–3,3 kg, |
| --- | --- |

—

värske toote kaal 1,3–3,3 kg,

| — | töötlemine miinuskraadide juures (jahutamine, külmutamine jne) on keelatud. |
| --- | --- |

—

töötlemine miinuskraadide juures (jahutamine, külmutamine jne) on keelatud.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Pärast emapiimast võõrutamist kasvatakse loomi karjamaal. Karjatatavad loomad liiguvad karjadena metsades ja niitudel. Loomade haldamine sõltub muu hulgas sööda kättesaadavusest ja aastaaegadest.

Loomad leiavad osa oma söödast ise karjamaadelt (rohi, juured, mugulad jne). Seakasvataja toob karjale kasvatusalal 2 kg täiendsööta päevas sea kohta. Täiendsööt koosneb söödasegu kaalu ja kaalutud keskmisena arvestatuna vähemalt 90 % ulatuses teraviljast, õliseemnetest, liblikõielistest taimedest ja nende saadustest, kusjuures vähemalt 60 % moodustavad teraviljad ja nende saadused (nisu, oder, mais). Maisi kasutamine täiendsöödas tuleb lõpetada vähemalt 45 päeva enne lõppetapi algust.

Lõppetapp viiakse läbi oktoobrist märtsini ja see kestab vähemalt 45 päeva. Sel ajal toituvad loomad üksnes tammetõrudest ja kastanitest, mida nad otsivad lõppetapi karjamaadel (tamme- ja kastanisalud) liikudes vähemalt esimese 30 päeva jooksul. Seejärel võib täiendsöödana anda otra. Odraratsioon sea kohta on vähem kui 4 kg päevas. Seakasvataja antavad päevased odrakogused ei tohi lõppetapil ületada 30 % kastanitest ja/või tammetõrudest koosneva sööda kogusest.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmisetapid (sünd, kasvatamine, lõppetapp, sigade tapmine, lihatoodete töötlemine ja laagerdamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Tükeldamine, viilutamine ja pakendamine leiavad aset geograafilises piirkonnas järgmistel põhjustel:

| — | ainult nii on võimalik säilitada organoleptiline kvaliteet toodete ladustamisel ja käsitlemisel; |
| --- | --- |

—

ainult nii on võimalik säilitada organoleptiline kvaliteet toodete ladustamisel ja käsitlemisel;

| — | ainult nii on võimalik tagada toodete kontroll, jälgitavus ja uuesti märgistamine. |
| --- | --- |

—

ainult nii on võimalik tagada toodete kontroll, jälgitavus ja uuesti märgistamine.

Viilutamine toimub üksnes nuga kasutades käsitsi, et vältida liha soojenemist, mis võib toote organoleptilisi omadusi halvendada. Lubatud on kasutada viilutamisnuga ja lõikelauda.

Enne toote viilutamist eemaldatakse ümbritsev seasool või pinnal olev searasv.

Pärast toote portsjoniteks jagamist ja viilutamist pannakse see kohe vaakumpakendisse.

Tailihale on iseloomulik punane kuni sügavpunane värvus. Kuna tootes ei kasutata peale soola muid säilitusaineid (mis võimaldavad vähendada oksüdatsiooni ja stabiliseerida seega toote värvust), on väga oluline panna see viivitamata vaakumpakendisse, et vältida liha tumenemist.

Rasv, mida iseloomustavad eripärane maitse, aroom, värvus ja läige, rääsub õhu käes kergesti, mis omakorda kinnitab vajadust pakendada toode viivitamata vaakumpakendisse.

Käsiteldav toode pakendatakse tervikuna 12 tunni jooksul.

Nimetatud tegevuste eesmärk on vältida toote moondumist, eelkõige organoleptiliste omaduste osas.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõigi lihatoodete suhtes kohaldatavate eeskirjade kohastest tähistustest olenemata on igal KPNiga „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” tootel märgis, millel on esitatud järgmine teave:

| — | päritolunimetus „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica”; |
| --- | --- |

—

päritolunimetus „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica”;

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis pärast seda, kui toode on Euroopa Liidus registreeritud. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis pärast seda, kui toode on Euroopa Liidus registreeritud.

Lõppetapis ainult kastanitest ja/või tammetõrudest toitunud sigadest valmistatud toodete märgisel võib olla märge „finition châtaigne et/ou gland” (lõppetapis söödetud kastanite ja/või tammetõrudega) või „porcs finis à la châtaigne et/ou au gland” (sead, keda on lõppetapis söödetud kastanite ja/või tammetõrudega) või „100 % châtaignes/glands” (100 % kastaneid/tammetõrusid).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud päritolunimetusega „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” määratletud geograafiline piirkond põhineb kommuunidel, mille füüsiline keskkond vastab tootega „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” seotud kasvatamis- ja töötlemistingimustele, hõlmates seega kogu Korsika territooriumi, välja arvatud rannikuala, mis ei vasta nimetatud toote valmistamistingimustele.

Geograafiline piirkond hõlmab Corse du Sudi ja Haute-Corse’i departemangude järgmisi kommuune:

Corse du Sudi departemang: Afa, Ajaccio, Alata, Albitreccia, Ambiegna, Appietto, Arbellara, Arbori, Arro, Bastelicaccia, Belvédère-Campomoro, Bonifacio, Calcatoggio, Cannelle, Cargèse, Casaglione, Casalabriva, Cauro, Coggia, Cognocoli-Monticchi, Conca, Coti-Chiavari, Cuttoli-Corticchiato, Eccica-Suarella, Figari, Fozzano, Grosseto-Prugna, Lecci, Lopigna, Loreto-di-Tallano, Marignana, Monacia-d'Aullène, Olmeto, Olmiccia, Osani, Ota, Partinello, Piana, Pianottoli-Caldarello, Pietrosella, Pila-Canale, Porto-Vecchio, Propriano, Sainte-Lucie-de-Tallano, San-Gavino-di-Carbini, Sant'Andréa-d'Orcino, Sari-Solenzara, Sarrola-Carcopino, Sartène, Serra-di-Ferro, Serriera, Sollacaro, Sotta, Vico, Viggianello, Villanova, Zonza.

Haute-Corse’i departemang: Aghione, Aléria, Algajola, Antisanti, Aregno, Barbaggio, Barrettali, Bastia, Belgodère, Biguglia, Borgo, Brando, Cagnano, Calenzana, Calvi, Canale-di-Verde, Canari, Castellare-di-Casinca, Centuri, Cervione, Chiatra, Corbara, Ersa, Farinole, Furiani, Galéria, Ghisonaccia, Giuncaggio, L'Ile-Rousse, Linguizzetta, Lucciana, Lugo-di-Nazza, Lumio, Luri, Meria, Monte, Montegrosso, Monticello, Morsiglia, Nonza, Novella, Occhiatana, Ogliastro, Oletta, Olmeta-di-Capocorso, Olmeta-di-Tuda, Olmo, Palasca, Pancheraccia, Patrimonio, Penta-di-Casinca, Pietracorbara, Pietroso, Piève, Pigna, Pino, Poggio-di-Nazza, Poggio-d'Oletta, Poggio-Mezzana, Prunelli-di-Casacconi, Prunelli-di-Fiumorbo, Pruno, Rapale, Rogliano, Rutali, Saint-Florent, San-Gavino-di-Tenda, San-Giuliano, San-Martino-di-Lota, San-Nicolao, Santa-Lucia-di-Moriani, Santa-Maria-di-Lota, Santa-Maria-Poggio, Santa-Reparata-di-Balagna, Santo-Pietro-di-Tenda, Serra-di-Fiumorbo, Sisco, Solaro, Sorbo-Ocagnano, Speloncato, Taglio-Isolaccio, Talasani, Tallone, Tomino, Tox, Urtaca, Vallecalle, Valle-di-Campoloro, Ventiseri, Venzolasca, Vescovato, Vignale, Ville-di-Paraso, Ville-di-Pietrabugno, Volpajola.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on jäetud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir. Kõnealuste kommuunide puhul saab kaardistatud piirkonnaga tutvuda riigi pädeva asutuse veebisaidil kooskõlas Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) direktiivi nõuetega.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Korsika looduskeskkond on tõeliselt erakordne, seda nii kliima, pinnamoe ja mullastiku kui ka ökosüsteemide toimimise poolest.

Geoloogilisest vaatenurgast võib eristada läänes Hertsüünia orogeneesi kuuluvat Korsikat, kus peamised kivimid on graniit, granuliit ja porfüür, mis moodustavad väga teravatipulisi mägesid. Korsika kirdeosa on alpikeskkonnaga, kus leidub kiltkivi ja settekivimitega kaetud alasid ning kus mäed on madalamad ja mäetipud laugemad. Kliimavööndid ja mullastik võimaldavad rikkaliku taimestiku teket ja soodustavad teatavat tõugu sigade kasvatamiseks vajalike taimede levikut.

Korsikal valitseb vahemereline kliima, kuid kuna tegemist on saarega ja kuna mitmekesine pinnamood loob erinevaid kõrgusi ja karjamaad asuvad eri ilmakaartes, ei ole kliima kõikjal sugugi ühesugune ning orgudes ja isegi lähestikku asetsevatel mäenõlvadel võib esineda väga suuri erinevusi.

Korsika praegune vahemereline taimestik pärineb peamiselt kiviajast. Eraldatus on aidanud kaasa liikide arengule ja suur osa Korsika taimedest ongi kohalikku päritolu.

Eri taimevööndite hulgas esineb mõõdukalt niiske vahemereline vöönd, kus kasvavad korgi- ja iilekstammed. Kõige enam esineb nimetatud vööndis võsastikke.

Niiskes vahemerelises vööndis kasvavad kastanipuud. Selles vööndis kaovad oliivipuud, mille leviku ülempiir ühtib kastanipuude alampiiriga.

Korsika on seega metsanduspiirkond, kuna sealsed mullastiku- ja kliimatingimused on metsade kasvuks väga soodsad. Eelkõige kastanipuid ja tammesid kasvab kõikjal saarel.

Lihatoodete valmistamise traditsioon on pikk. Koos piimatoodetega on need juba ammustest aegadest olnud üks tähtsamaid loomse valgu allikaid saare traditsioonilises toiduvalikus.

Praegused kasvatamissüsteemid on jätk traditsioonilisele karjatamistavale, mis tähendas seakarja viimist mägistele metsaaladele või suvekarjamaadele olenevalt sellest, kus oli saadaval rohkem looduslikku sööta.

Kohalik Nustrale seatõug on Iberico tüüpi. See maalähedane loom sobib eriti hästi sellist tüüpi kasvatamiseks ja oskab leitud looduslikke ressursse küllaltki hästi ära kasutada. Emised juhivad karja eri karjamaadele, mis on üsnagi mitmekesised (metsasalud, suvised rohumaad jne). Karjamaad võivad ka vahelduda sõltuvalt aastaajast ja piirkonnas kättesaadavast söödast.

Seakasvataja toob karjamaale kasvu jaoks äärmiselt vajalikku lisasööta, mida põrsad saavad emapiimast võõrutamisest kuni kasvuaja lõpuni. Sead otsivad karjamaalt ka ise sööta (rohtu, juuri, mugulaid jne).

Lõppetapis lastakse sead tammetõrude ja kastanite valmimise ajal tammikutesse ja kastanisaludesse. Nad söövad sügis- ja talveperioodil peamiselt kastaneid ja/või tammetõrusid. Ainus lubatud täiendsööt on oder.

See on võtmetähtsusega etapp, millel on otsene mõju kaalus juurdevõtmisele ja rasva kvaliteedile (rohkesti monoküllastumata rasvhappeid ja vähe küllastunud rasvhappeid).

Kasvatuspiirkonna kliimatingimused on tinginud vajaduse kasutada sobivaid säilitusmeetodeid. Seega on loomulik valik olnud kuivatatud lihatooted, mida valmistatakse soolamise ja kuivatamise teel.

Kuna tööstuslikud külmutusseadmed võeti kasutusele alles 19. sajandi lõpus, kasutasid saare elanikud looduse pakutavaid võimalusi. Seepärast leidsid ja leiavad loomade tapmine ja liha töötlemine veel praegugi aset vastavalt aastaajale. Niisiis on toodet „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” võimalik tarbida alates aprillist kuni hiljemalt novembrini. Toodet süüakse peamiselt suvel, mil sellest on saanud igapäevane tarbetoode. Seda süüakse enamikus Korsika majapidamistes peamiselt eelroaks.

Töötlemisel kasutatakse looduslikke menetlusi. Valmistusprotsessis kasutatakse endiselt soola, pipart või paprikapulbrit (säilitusaineid ei lisata), mis olid ka varasematel aegadel saadaval. Liha kuivatatakse kohalikest lehtpuudest tekitatud soojuses.

Laagerdamise kestus ja traditsioonilised tingimused (looduslikus koopas ja toatemperatuuril) võimaldavad saavutada erilised organoleptilised omadused, eelkõige lõhna, maitse ja tekstuuri osas.

5.2.   Toote eripära:

Toote „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse — Coppa di Corsica” iseloomulikud omadused on järgmised:

| — | viilutatud toode sisaldab tailiha, mis on vastavalt lihastes leiduvale pigmendile ühtlast punast kuni sügavpunast värvi; |
| --- | --- |

—

viilutatud toode sisaldab tailiha, mis on vastavalt lihastes leiduvale pigmendile ühtlast punast kuni sügavpunast värvi;

| — | tailiha on marmorjas, mis tuleneb lihasisese rasva sisaldusest (vähemalt 6 %); |
| --- | --- |

—

tailiha on marmorjas, mis tuleneb lihasisese rasva sisaldusest (vähemalt 6 %);

| — | viilutatud toode on õlise välimusega, mis tuleneb kõrgest oleiinhappe sisaldusest; |
| --- | --- |

—

viilutatud toode on õlise välimusega, mis tuleneb kõrgest oleiinhappe sisaldusest;

| — | viilutatud toote tekstuur on intensiivse lipolüüsi tulemusena suhteliselt pehme; |
| --- | --- |

—

viilutatud toote tekstuur on intensiivse lipolüüsi tulemusena suhteliselt pehme;

| — | toode on väga aromaatne (puuviljaline aroom, milles on tunda metspähkli-, seene- või tammist nüanssi), maitse on iseloomulikult soolane, mis tuleneb selle soolasisaldusest (6,5–10 %), vahel esineb ka piprast nooti. |
| --- | --- |

—

toode on väga aromaatne (puuviljaline aroom, milles on tunda metspähkli-, seene- või tammist nüanssi), maitse on iseloomulikult soolane, mis tuleneb selle soolasisaldusest (6,5–10 %), vahel esineb ka piprast nooti.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Nustrale tõugu sigade kasutamine on nimetatud piirkonnas määrava tähtsusega. Selle kohaliku tõu maalähedus, võime taluda olulisi ilmastiku- ja söödavaliku muutusi ja koguda piisava sööda olemasolu korral kiiresti rasvavarusid ja kasvatamistingimused on ainulaadsed ja äärmiselt hästi kohandunud piirkonnaga (mägised alad, kasvatamine karjamaadel, pikk tootmistsükkel (kõrge tapavanus, samas kui rümba kaal jääb alla 140 kg), sööt, mis põhineb eriti lõppetapis loodusressurssidel).

Ekstensiivse seakasvatusega tegelevatel ettevõtetel on peaaegu kõikjal Korsikal käepärast külluslik söödavaru – kastanipuud ja iilekstammed kasvavad nii inimeste kujundatud looduslikes metsades kui ka aladel, kus tegeldakse agrometsandusega.

Tõu kohanemisvõime ja kättesaadavad loodusressursid võimaldavad saada toote, mille kvaliteet ilmneb selle punases kuni sügavpunases värvuses, märkimisväärses rasvkoes (peki ja tailiha suhe ning marmorjas tekstuur) ja kuivtoote kaalus, mis jääb alla 2,2 kg.

Lisaks on lõppetapil otsene mõju

| — | looma kaalus juurdevõtmisele, eelkõige suureneb nahaaluse rasva kogus (üle 2,5 cm) ja |
| --- | --- |

—

looma kaalus juurdevõtmisele, eelkõige suureneb nahaaluse rasva kogus (üle 2,5 cm) ja

| — | rasva kvaliteedile (rohkesti monoküllastumata rasvhappeid ja vähe küllastunud rasvhappeid). |
| --- | --- |

—

rasva kvaliteedile (rohkesti monoküllastumata rasvhappeid ja vähe küllastunud rasvhappeid).

Selline sealiha sobib hästi soolamiseks. Soolamisprotsess, kus ainsa säilitusainena kasutatakse meresoola, annab tulemuseks lõpptoote selgelt tuntava soolase maitse.

Nimetatud sealiha võib seega laagerdada pikalt looduslikes keskkonnatingimustes. Tulemuseks saadakse ainulaadsed organoleptilised omadused, nagu tihke ja pehme tekstuur ja rikkalik aroomibukett.

Suhteliselt kõrge soolasisalduse ja pika tootmistsükli (kuivatamine ja laagerdamine) tulemusena toimub proteolüüsi vähe ja lipolüüsi palju, mis annab tootele iseloomulikud organoleptilised omadused, eelkõige selle tihke ja pehme tekstuuri.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDCCoppaDeCorse_cle073621.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---