# Euroopa Liidu C 33/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.033.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 33 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide5. veebruar 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.033.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 33

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide5. veebruar 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 033/01 | Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 891/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta | 1 |
| 2013/C 033/02 | Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele teatavate Euroopa Liidu avatud kvootide alusel sealihasektori toodete puhul | 2 |
| 2013/C 033/03 | Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele teatavate liidu avatud kvootide alusel kodulinnuliha- ja munasektori toodete ning ovoalbumiini puhul | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 033/01

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 891/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta

1

2013/C 033/02

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele teatavate Euroopa Liidu avatud kvootide alusel sealihasektori toodete puhul

2

2013/C 033/03

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele teatavate liidu avatud kvootide alusel kodulinnuliha- ja munasektori toodete ning ovoalbumiini puhul

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 033/04 | Euro vahetuskurss | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 033/04

Euro vahetuskurss

4

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 033/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 5 |
| 2013/C 033/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 10 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 033/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

5

2013/C 033/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

10

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 5.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/1

---

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 891/2009 raames päritolusertifikaadi väljaandmiseks volitatud asutuse kohta

2013/C 33/01

Komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 891/2009, mis avaldati 26. septembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas L 254, on avatud tariifikvoot Indiast pärit suhkru importimiseks.

Komisjoni 25. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 891/2009 artiklis 10 on sätestatud, et kõnealuse kvoodi alusel imporditavate toodete vabasse ringlusse lubamiseks on vaja esitada päritolusertifikaat.

Kõnealuse määruse kohaseid päritolusertifikaate on volitatud välja andma järgmine asutus:

| Office of Additional Director General of Foreign Trade Office |
| --- |
| Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg |
| Churchgate |
| Mumbai 400 020 |
| INDIA |
| Tel +220 17716 / +220 38094 / +220 31074 |
| Faks +220 01255 |

Office of Additional Director General of Foreign Trade Office

Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg

Churchgate

Mumbai 400 020

INDIA

Tel +220 17716 / +220 38094 / +220 31074

Faks +220 01255

---

| 5.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/2

---

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele teatavate Euroopa Liidu avatud kvootide alusel sealihasektori toodete puhul

2013/C 33/02

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 442/2009 (1) on avatud tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks. 2012. aasta detsembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2013 hõlmavad kvootide järjekorranumbritega 09.4038, 09.4170 ja 09.4204 puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (2) artikli 7 lõike 4 teisele lausele lisatakse taotlemata kogused järgmiseks kvoodi alaperioodiks (1. aprillist kuni 30. juunini 2013) kindlaksmääratud kogustele ning need on esitatud käesoleva teatise lisas.

---

(1)  ELT L 129, 28.5.2009, lk 13.

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

---

LISA

| Kvoodi järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 464 358 |
| 09.4170 | 3 541 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Kvoodi järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele

(kilogrammides)

09.4038

25 464 358

09.4170

3 541 500

09.4204

3 468 000

---

| 5.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/3

---

Komisjoni teatis taotlemata koguste kohta, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele teatavate liidu avatud kvootide alusel kodulinnuliha- ja munasektori toodete ning ovoalbumiini puhul

2013/C 33/03

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 533/2007, (1) (EÜ) nr 536/2007, (2) (EÜ) nr 539/2007, (3) (EÜ) nr 1384/2007 (4) ja (EÜ) nr 1385/2007 (5) on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. 2012. aasta detsembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2013 hõlmavad kvootide järjekorranumbritega 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4402, 09.4091, 09.4092 ja 09.4421 puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (6) artikli 7 lõike 4 teisele lausele lisatakse taotlemata kogused järgmiseks kvoodi alaperioodiks (1. aprillist kuni 30. juunini 2013) kindlaksmääratud kogustele ning need on esitatud käesoleva teatise lisas.

---

(1)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

(2)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 6.

(3)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 19.

(4)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 40.

(5)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

(6)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

---

LISA

| Kvoodi järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 2 482 054 |
| 09.4070 | 876 750 |
| 09.4169 | 12 421 750 |
| 09.4015 | 107 840 000 |
| 09.4402 | 8 422 365 |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 298 000 |
| 09.4421 | 175 000 |

Kvoodi järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1. aprillist 2013–30. juunini 2013 kindlaksmääratud kogustele

(kilogrammides)

09.4068

2 482 054

09.4070

876 750

09.4169

12 421 750

09.4015

107 840 000

09.4402

8 422 365

09.4091

140 000

09.4092

298 000

09.4421

175 000

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/4

---

Euro vahetuskurss (1)

4. veebruar 2013

2013/C 33/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3552 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,63 |
| DKK | Taani kroon | 7,4599 |
| GBP | Inglise nael | 0,86190 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5823 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2350 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,4275 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,669 |
| HUF | Ungari forint | 293,23 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7003 |
| PLN | Poola zlott | 4,1640 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3720 |
| TRY | Türgi liir | 2,3790 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2990 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3509 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5081 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6002 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6781 |
| KRW | Korea vonn | 1 478,02 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,1188 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,4482 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5915 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 112,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2080 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,000 |
| RUB | Vene rubla | 40,6490 |
| THB | Tai baat | 40,344 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6975 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,1751 |
| INR | India ruupia | 72,1980 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3552

JPY

Jaapani jeen

125,63

DKK

Taani kroon

7,4599

GBP

Inglise nael

0,86190

SEK

Rootsi kroon

8,5823

CHF

Šveitsi frank

1,2350

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,4275

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,669

HUF

Ungari forint

293,23

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7003

PLN

Poola zlott

4,1640

RON

Rumeenia leu

4,3720

TRY

Türgi liir

2,3790

AUD

Austraalia dollar

1,2990

CAD

Kanada dollar

1,3509

HKD

Hongkongi dollar

10,5081

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6002

SGD

Singapuri dollar

1,6781

KRW

Korea vonn

1 478,02

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,1188

CNY

Hiina jüaan

8,4482

HRK

Horvaatia kuna

7,5915

IDR

Indoneesia ruupia

13 112,82

MYR

Malaisia ringit

4,2080

PHP

Filipiini peeso

55,000

RUB

Vene rubla

40,6490

THB

Tai baat

40,344

BRL

Brasiilia reaal

2,6975

MXN

Mehhiko peeso

17,1751

INR

India ruupia

72,1980

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/5

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 33/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„JIHOČESKÁ NIVA”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

Kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus) kuues lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Turustatava toote kuju: nagu eespool nimetatud, on turustatav juust rattakujuline (ligikaudu 2,8 kg), aga ka poolringikujuline (ligikaudu 1,2 kg) ning osadeks kaalutud (115 g või 220 g).”

Turu vajaduste paremaks rahuldamiseks peaks kirjelduse kõnealune osa olema sõnastatud vähem kitsendavalt. Seepärast taotleme, et kõnealuse lõigu tekst asendataks järgmise tekstiga:

„Turustatava toote kuju: juustu turustatakse tervikuna, poolikuna või eri kaaluga osadena.”

Kõnealuse muudatusega ei kaasne toote koostise või tootmismeetodi ühtegi muudatust.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„JIHOČESKÁ NIVA”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Jihočeská Niva”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Tšehhi Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Rühm 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Rühm 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Välimus: läbimõõduga 180–200 mm ja kõrgusega ligikaudu 10 cm silindrikujulise juusturatta (kaal ligikaudu 2,8 kg) pealispinnal on pesemis- või kaapimistöötlemisel tekkinud jäljed; sinakasroheline hallitus kogu juustu sisemuses ja äie juustu pealispinnal ei ole kahjulikud. Juustu pealispind võib olla kreemja kuni helepruuni värvusega.

Sisemus: juustu sisemus on määrdunudvalge kuni kreemja värvusega, juustu sees on rohelise kuni sinakasrohelise värvusega hallituse korrapärane marmormuster ning äratuntavad torkemärgid.

Koostis: pehme, määrimisel kergesti pudenev, ühtlaselt laagerdunud; võõrhallitus ei ole lubatud.

Maitse ja lõhn: soolane, teravamaitseline, aromaatne, terava järelmaitsega, kultiveeritud Penicillium roqueforti hallitusele omase maitsega.

Turustatava toote kuju: juustu turustatakse tervikuna, poolikuna või eri kaaluga osadena.

Füüsikalis-keemilised nõuded

Kuivainesisaldus: 52 % lubatud negatiivne lahknevus kuivainesisalduses: positiivsed lahknevused kuivainesisalduses ei ole kahjulikud.

Rasvasisaldus kuivaines: 50 % FCDM väärtuste lubatud vahemik: 50 % kuni < 55 %.

Soolasisaldus: 3–5,5 %

Mikrobioloogilised omadused

Juust sisaldab kultiveeritud Penicillium roqueforti hallitust PY või PV, CB või PR1 (kuni PR4). Seoses mikrobioloogiliste nõuetega peab juust vastama ka toiduohutuse ja tootmisprotsessi hügieeni standardnõuetele.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Selle naturaalse hallitusjuustu valmistamiseks kasutatav peamine tooraine on meiereis töödeldud lehmapiim. Kasutatakse üksnes määratletud geograafilisest piirkonnast saadud piima. Muud toorained: Penicillium roqueforti hallitus PY või PV, CB või PR1 (kuni PR4), sool, piimakultuurid, laap ja kaltsiumkloriid.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Peamine tooraine ehk piim peab olema saadud määratletud geograafilisest piirkonnast. Kogu tootmis- ja laagerdumisprotsess peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et maksimaalselt ära kasutada kohalikud pikaajalised kogemused ja algupärased laagerdumiskeldrid.

Meiereis töödeldud 3,45 % rasvasisaldusega lehmapiim valatakse juustu tootmise seadmesse ning lisatakse tavapäraselt kasutatavaid starterkultuure, mis tagavad juustu hea hapnemise kogu tootmis- ja laagerdumisprotsessi jooksul. Toote „Jihočeská Niva” iseloomuliku maitse annab aastakümneid kasutatud kultiveeritud Penicillium roqueforti hallitus (hallituskultuuri varud on tavaliselt saadaval toiduainetööstuses kasutamiseks). Pärast laabi lisamist ja piima kalgendumist pannakse tekkinud juustuterad silindrikujulistesse vormidesse. Vadak nõrutatakse ja kindlaksmääratud temperatuuril arendatakse välja mikrofloora kultuur. Juust soolatakse kahes etapis: esiteks soolvees ja siis jämedateralise soolaga hõõrudes. Varem laagerdus juust alati paekivisse uuristatud looduslikes keldrites. Kõnealuse sinihallitusjuustu tootmismahu suurenemise tõttu ehitati 2005. aastal konditsioneeritud laagerdumiskeldrid, kus on võimalik temperatuuri ja niiskust kontrollida. Juust laagerdub keldrites vähemalt neli nädalat.

Laagerdunud juustu pealispind pestakse või kaabitakse puhtaks.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Toote biotehnoloogiliste omaduste tõttu tuleb sinihallitusjuust pakendada otse tootmisrajatises. See on vajalik ka toote kvaliteedi ja hügieeni tagamiseks, samuti selleks, et vältida juustu segunemist mõnes muus piirkonnas toodetud juustuga ning et võimaldada toote paremat jälgitavust.

Ühes tükis silinderjas juustuketas või osa sellest pakendatakse alumiiniumfooliumisse või spetsiaalsesse õhku läbilaskvasse kilesse. Tootmise järgmises etapis lõigatakse juust osadeks ning pakendatakse plastikalustele, mis on kaetud trükikirjalise plastikkilega.

Toote pakend peab olema terve, puhas ja nõuetekohaselt märgistatud.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote „Jihočeská Niva” nimetus peab olema toote pakendil selgesti nähtav.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond on Lõuna-Böömimaa, mille piirid on määratletud riigi territoriaalse jaotuse seaduses nr 36/1960, mida on muudetud.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Lõuna-Böömimaa on Tšehhi Vabariigi üks vähim saastunud piirkondi. See on alati olnud eelkõige põllumajandusmaa. Nii on see jäänud tänapäevani.

Lehmapiim saadakse Böömimaa lõunaosast. Karjamaad asuvad Novohradské Hory, Blanský lesi ja Šumava kaitsealadel; piirkonna ainulaadne taimestik avaldab positiivset mõju piima maitsele.

Seda mitmekesist ja karmi, puutumata metsade, aasade, karjamaade ning puhta vooluveekogudega maastikule on iseloomulik väga puhas keskkond, eriti Český Krumlovi piirkonnas ja Šumava eelmäestikus (1990. aastal kuulutatud UNESCO biosfäärikaitsealaks). Lõuna-Böömimaa eriti väärtusliku looduskeskkonna tunnistusena on suur hulk maastikke võetud ametlikult kaitse alla; neist kaks piirkonda on UNESCO kaitsestaatusega.

Kaitsealad hõlmavad liigirikkaid karjamaid, eelkõige mesofiilseid rohumaid, kus kasvab piirkonnale omane taimestik. Iseloomulikud on mitmekesised lühikesevarrelised taimed (jusshein, lõikeheinad jne) kõrvuti piirkonnale omaste teatavate haruldaste liikidega. Eriline päriskodune taim on must rapuntsel (Phyteuma nigrum); määratletud geograafilises piirkonnas kasvab ka pannoonia emajuur (Gentiana pannonica), südame-emajuur (Gentiana cruciata), alpi memmjuur (Ligusticum mutellina), mägiarnika (Arnica montana), emajuurekese teatav liik (Gentianella praecox subsp. Bohemica), tarna teatav liik (Carex michelii), habeheina teatav liik (Andropogon ischaemum), laialehine mailane (Veronica teucrium), nõianõgese teatav liik (Stachys recta), püramiid-haguhein (Koeleria pyramidata) jne.

Kindlasti on toote „Jihočeská Niva” kvaliteedile ja omadustele olulist mõju avaldanud ka kohalike elanike põlvest põlve edasi antud kogemused.

Nende aspektide tõttu eristub määratletud piirkond oluliselt ümbruskonna muudest piirkondadest.

5.2.   Toote eripära:

„Jihočeská Niva” juustu tunnuseks on selle valmimine väga kvaliteetse töötlemise käigus ning toote maitse, milles kuivaine-, rasva- ja soolasisaldus on tasakaalus; muutumatuna püsinud töötlemisprotsessis (vt punkt 3.5.) on juustu valmistatud aastakümnete jooksul. Toote põhitooraine on Lõuna-Böömimaalt saadud piim.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Český Krumlovi juustutehases on „Jihočeská Niva” juustu toodetud sama tootmismeetodi järgi alates 1951. aastast. Niva juustutootmise ajaloost annavad tunnistust pressis ilmunud arvukad teated. Juust on saanud oma nime Šumava niitude ja karjamaade järgi, kust pärineb juustu peamine tooraine – lehmapiim. Kohalik ainulaadne taimestik avaldab positiivset mõju piima maitsele ja seega ka lõpptootele.

„Jihočeská Niva” sinihallitusjuust on Tšehhi turul väga kõrgelt hinnatud nii tavatarbijate kui ka piimatööstuse spetsialistide hulgas. Riiklikel juustumessidel on spetsialistidest koosnev žürii aastaid andnud „Jihočeská Niva” juustule parimaid kohti sinihallitusjuustude arvestuses. Sama kõrgelt hindavad „Jihočeská Niva” juustu ka tavatarbijad.

„Jihočeská Niva” juustu populaarsusest ja heast mainest kõneleb selget keelt ka asjaolu, et seda juustu tutvustatakse tüüpilise kohaliku tootena Lõuna-Böömimaad käsitlevas lühikeses reklaamfilmis.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=208&plang=cs

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1151/2012, 21. november 2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 5.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 33/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 33/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„POULET DES CÉVENNES”/„CHAPON DES CÉVENNES”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0862-22.02.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud geograafilise tähisega „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” tähistatakse järgmiste omadustega kodukana- või kohikuke rümpasid.

Päritolu: tootjate ühendus kasutab ristandeid S 757 N, T 457 N ja T 451, mis on kantud nüüdseks tunnustatud aeglase kasvuga tõugude ristandite loetelusse.

Rümpade välimus peab vastama järgmistele nõuetele:

| | kuuluma A klassi (määruses (EÜ) nr 543/2008 esitatud määratlus); |
| --- | --- |

kuuluma A klassi (määruses (EÜ) nr 543/2008 esitatud määratlus);

| | üldine: rümbad ei tohi olla märgatavalt asümmeetrilised; |
| --- | --- |

üldine: rümbad ei tohi olla märgatavalt asümmeetrilised;

| | luud: ei tohi esineda nekroosi ega punast luuüdi; |
| --- | --- |

luud: ei tohi esineda nekroosi ega punast luuüdi;

| | nahk:






  — | ilma kriimustusteta: kui rümba rinnakul ja koibadel esineb kriimustusi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; rümba muudel osadel on kriimustused lubatud; |
| --- | --- | --- |

nahk:

—

ilma kriimustusteta: kui rümba rinnakul ja koibadel esineb kriimustusi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; rümba muudel osadel on kriimustused lubatud;

| — | põletused: kui rümba rinnakul ja koibadel esineb nähtavaid põletusjälgi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; rümba muudel osadel on põletusjäljed lubatud; |
| --- | --- |

—

põletused: kui rümba rinnakul ja koibadel esineb nähtavaid põletusjälgi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; rümba muudel osadel on põletusjäljed lubatud;

| — | sulejäänuste ja suletüügaste puudumine; |
| --- | --- |

—

sulejäänuste ja suletüügaste puudumine;

| — | rinnak: kui rinnakunahk on rebenenud, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; |
| --- | --- |

—

rinnak: kui rinnakunahk on rebenenud, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi;

| — | verejäljed: kui liigesed on punased või esineb ekhümoosi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; |
| --- | --- |

—

verejäljed: kui liigesed on punased või esineb ekhümoosi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi;

| — | siseelunditest puhastatud linnud: pea ja jalad peavad olema puhtad, ilma nekroosita. |
| --- | --- |

—

siseelunditest puhastatud linnud: pea ja jalad peavad olema puhtad, ilma nekroosita.

Rümpade miinimumkaal on

| | kodukana puhul






  — | 1 kg puhastatult ja ilma rupsita, kuumtöötlemisvalmis, |
| --- | --- | --- |

kodukana puhul

—

1 kg puhastatult ja ilma rupsita, kuumtöötlemisvalmis,

| — | 1,3 kg ainult siseelunditest puhastatult; |
| --- | --- |

—

1,3 kg ainult siseelunditest puhastatult;

| | kohikuke puhul






  — | 2,5 kg puhastatult ja rupsita, kuumtöötlemisvalmis, |
| --- | --- | --- |

kohikuke puhul

—

2,5 kg puhastatult ja rupsita, kuumtöötlemisvalmis,

| — | 2,9 kg ainult siseelunditest puhastatult. |
| --- | --- |

—

2,9 kg ainult siseelunditest puhastatult.

Toote „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” lihaskiudude struktuur on tihe, kuid kuna liha on mahlane ja mitterasvane, on see seda enam hinnatav.

Kodukanu „Poulet des Cévennes” müüakse värske tervikliku rümbana, mis on kuumtöötlemisvalmis (puhastatud ja rupsita), seedeelunditest puhastatud või tükeldatud.

Kohikukkesid „Chapons des Cévennes” müüakse värske tervikliku rümbana, mis on kuumtöötlemisvalmis (puhastatud ja rupsita), või seedeelunditest puhastatud.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Kodulinnud, mille liha kannab tähist „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” lastakse hiljemalt 42-päevastena kruusasele jooksurajale, kus kasvavad puud ja rohi.

Loodusliku söödana antakse lindudele kolme liiki teravilja, millele ei lisata loomset jahu ega loomset rasva, täiendsöödana kasutatakse taimseid valke (soja, raps, päevalill), mineraalaineid ja vitamiine.

Kodulindude „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” kasvatustes toimub kodukanade söötmine kolmes ja kohikukkedele söötmine neljas etapis.

Ühe kodukana üks söödaetapp sisaldab järgmisel määral teravilja

Munast koorumise etapp: 1. päevast kuni maksimaalselt 28. päevani

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 50 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused.

Kasvuetapp: 29. päevast 52. päevani

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 70 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kaks sorti teravilja).

Lõppetapp: 53. päevast tapmiseni

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 80 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kolm sorti teravilja).

Ühe kohikuke üks söödaetapp sisaldab järgmisel määral teravilja

Munast koorumine: 1. päevast kuni maksimaalselt 28. päevani

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 50 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused.

Kasvuetapp: 29. päevast 52. päevani

Sööda kogumassist moodustab 70 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kaks sorti teravilja).

Lõppetapp: 53. päevast tapmiseni

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 70 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kolm sorti teravilja).

Tapaetapp: neli nädalat enne tapmist

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 80 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kolm sorti teravilja).

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kodukanad ja kohikuked peavad olema kasvatatud kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilises piirkonnas.

Linnukasvatajad saavad tibud ühepäevastena. Kodukanade kasvatamisaeg on 84 päeva ja kohikukkede kasvatamisaeg vähemalt 150 päeva.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Märgisel peab kindlasti olema:

| — | KGTga hõlmatud nimetus
  „Poulet des Cévennes”
  või
  „Chapon des Cévennes”; |
| --- | --- |

—

KGTga hõlmatud nimetus

„Poulet des Cévennes”

või

„Chapon des Cévennes”;

| — | tapamaja, kus kodulinnud tapetakse, peab olema identifitseeritav kas teavitava märgise (EMÜ märgis) või kaalu ja hinnaga varustatud märgise järgi, mis on pakendil teabemärgise kõrval. |
| --- | --- |

—

tapamaja, kus kodulinnud tapetakse, peab olema identifitseeritav kas teavitava märgise (EMÜ märgis) või kaalu ja hinnaga varustatud märgise järgi, mis on pakendil teabemärgise kõrval.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond on kindlaks määratud mitmete järgmiste kriteeriumite koostoime alusel: piirkonnas toimunud varasem tootmine ja toote maine, kohalik oskusteave, ajalooline ja praegune majanduslik olukord ja ökoloogilised asjaolud.

Kaitstud geograafilise tähisega „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” hõlmatud geograafiline piirkond hõlmab 426 kommuuni, mis asuvad neljas järgmises departemangus:

Ardèche’i departemang

kommuunid: Bourg-Saint-Andéol, Joyeuse, Largentière, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Les Vans, Viviers;

osaliselt Villeneuve-de-Bergi kanton;

kommuunid: Vogue, Villeneuve de Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Germain, Saint-Andéol-de-Berg, Rochecolombe, Lavilledieu, Lanas.

Gardi departemang

kantonid: Alès-Nord-Est, Alès-Ouest, Alès-Sud-Est, Alzon, Anduze, Bagnols-sur-Cèze, Barjac, Bessèges, Génolhac, La Grand-Combe, Lasalle, Lédignan, Lussan, Marguerittes, Pont-Saint-Esprit, Quissac, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Chaptes, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Mamert-du-Gard, Sauve, Sumène, Trèves, Uzès, Valleraugue, Vézénobres, Le Vigan.

Hérault’ departemang

kantonid: Claret, Ganges.

Lozère’i departemang

kantonid: Barre-des-Cévennes, Florac, Meyrueis, Le Pont-de-Montvert, Saint-Germain-de-Calberte, Villefort.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Kaitstud geograafilise tähisega „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” hõlmatud geograafilist piirkonda iseloomustavad

ebatasane maastik

Cévennesi ebaühtlase, mäekuplite ja orgudega maastiku pinnareljeef on vahelduslik.

Kõrguselt jääb Cévennes tasemele 200 kuni 1 700 meetrit üle merepinna ja kogu piirkonna ulatuses on pinnareljeef väga eriilmeline.

Selgesti eristuvad kolm looduslikku piirkonda: idas üle Basses Cévennesi kõrguv Hautes Cévennes ning kõrgplatood, mida liigendavad kurud moodustavad Caussesi ja Gorgesi.

Seega on Bougèsi ja Aigouali massiivide vahel 250 kuni 1 000 meetri ulatuses sügavaid ja järsunõlvalisi orge. Kõrgmäestiku alguse ja Alèsi tasandiku vahel voolab ligikaudu 1 400 meetristest nõlvadest alla Gardon oma lisajõgedega, mis on uuristanud oma teel mägedesse sügavaid jäärakuid, mida kutsutakse vallats.

Cévenolsi savi-lubjakivist ja mõnikord ka kiltkivist koosnev pinnas on vaene, raskesti haritav ja erakordselt kivine;

kontrastsed ilmastikutingimused

Ilmastikutingimuste erinevus on suur: Gardoni orgudes on soe kliima, suvi on väga kuiv ja päikesevalgust palju, Mont Lozère’i nõlvadel valitseb seevastu väga karm kliima (üle 90 päeva aastas esineb külmi).

Erinevused aastaaegade vahel tulevad väga selgelt esile. Piirkonnas esineb Vahemerelt tulevaid sademeid, mida rõhutab omalt poolt pinnamoe reljeefsus. Septembrist maini esineb sademeid üldiselt või siis kohati väga tugevaid äikesevihmu. Valdavalt sajab sügisel ja talvel on sademeid vähem.

Suvi on seevastu väga kuiv. Talvel on lund kõrgusel üle 800 meetri, kuid lumekatte paksus ja kestus on väga erinev.

Sellest tulenevalt on mõne kilomeetri ulatuses kliima väga erinev;

eripärane taimkate

Mullastiku omapära, kliima mitmekesisus ja pinnareljeefi erinevused avaldavad mõju ka Cévennesi taimestikule.

Mont Lozère’il puid ei kasva. Kogu ala on rohumaa või nõmm: mustika-, kanarbiku või genistanõmm.

Veidi madalamal on esimesed puud: pöögid, kuused, männid.

Veel allpool kasvavad tammed ja kastanid.

Cévennesi nõlvad ja orud on väga mitmekesine keskkond. Mäetippude nõmmed, kus genista safrankollane läheb üle kanarbikulillaks, lõppevad kivitammedest tammikuga, mis loob mulje, et roheline vöönd ulatub kastanimetsade kaudu mägedeni välja;

ümbruskonnale vastav oskusteave

Linnukasvatajad hoolitsevad eriti kanade jooksuaedade eest. Olles uurinud, millised liigid ümbruskonnas kasvavad, istutavad nad sinna samalaadseid puid. Tervest mõistusest lähtuvalt ei istutata Cévennesi piirkonna muldadesse ja kliimasse sobimatuid puid.

Linnukasvatajad on arendanud välja ka söödaalase oskusteabe ja määranud kindlaks söödakava, milles võetakse arvesse lindude erinevaid kasvuetappe. Lindude sööt peab koosnema vähemalt kolme liiki teraviljast, sh mais. Seda tava iseloomustab ka teraviljade osakaalu pidev suurenemine, nii et viimases etapis moodustab teravili söödast juba vähemalt 80 %.

Teine oskusteabe oluline element on jooksuaedade heakord. Tänu sellele saavad linnud täiendavat sööta, mis koosneb kohalikust taimestikust (lõhnataimed, kanarbik, puude noored võrsed või marjad) ja looduslikust kruusast (grit), mis koosneb Cévennesi kaljudest murenenud kivikestest. Kõik see soodustab kanapugude väljakujunemist, toiduainete peeneksjahvatamist pugudes ja seega ka sööda paremat seedimist.

5.2.   Toote eripära:

Kaitstud geograafilise tähisega toodet „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” iseloomustavad toote maitseomadused, kanade kollane värvus, tiheda konsistentsiga lihased ning mahlane ja väherasvane liha. Kõnealune geograafiline tähis on olnud tuntud juba kümneid aastaid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Seose aluseks on toote maine ja sellise toote väljatöötanud linnukasvatajate oskusteave, kes on osanud tuua esile kõik tootmispiirkonnaga seotud eripärad.

Cévennesi kodulindude tootmine on kohandatud looduskeskkonna füüsilistele tingimustele: põlvest-põlve sel alal tegutsedes on linnukasvatajad arendanud välja asjakohase oskusteabe.

Vähemalt kolmest eri teraviljaliigist koosnev sööt aitab kaasa toote maitseomadustele (tihe, mahlane ja väherasvane liha) ning maisi ja sorgo kasutamine muudab linnud kollakaks. Liha muudavad eriti maitsvaks ka piirkonnas olevad looduslikud lisaained (lõhnataimed, puude noored võrsed, marjad, putukad jne).

Peale selle on kodukanad „Poulet des Cévennes” ja kohikuked „Chapon des Cévennes” linnutõust, millel on paljas kael ja pikad jalad. See omadus on väga vajalik, kuna nii saavad kodulinnud alal ennast vigastamata liikuda ja jooksuaia kõiki eeliseid ära kasutada. Jooksuaia võimalused mõjutavad ka kodulindude „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” lihaskonna kujunemist ja väljenduvad toote organoleptilistes omadustes: liha ja lihased on tihedad ja liha on ühtlasi väherasvane.

Kodulinde kasvatatakse Cévennesis ka selleks, et hoida alles põllumajanduslikku tegevust kaevanduste ja tööstuste sulgemise tõttu vaesunud piirkonnas.

Kaitstud geograafilise tähisega tooted „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” pärinevad seega looduskeskkonnaga kohastunud linnukasvatusest, mille eripära tuleb eelkõige looduskeskkonnast.

Kaitstud geograafilise tähisega toodete „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” tuntus ulatub aastakümnete taha. Sellest annavad tunnistust mitmed auhinnad, mis on antud Cévennesi kodulindudele kvaliteedi eest 1900. aastatel toimunud mitmetel kodulinnu- ja põllumajanduskonkurssidel. Oluline on märkida, et juba siis oli pere- ja talukeskse linnukasvatuse kõrval ka selliseid linnukasvatusi, mille toodang läks müügiks turgudele.

Tänapäeval on piirkondlikus ja üleriigilises ajakirjanduses ilmunud kodulindude „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” kohta hulgaliselt artikleid ning toode seostub mitmesuguste tooteedenduse kampaaniatega Languedoc-Roussilloni piirkonna kvaliteedi- ja päritolumärgise all, samuti võib näiteks tuua üritusi Militant du goût või La qualité fait sa comédie, mida igal aastal Monpellier’s rohkearvulisele publikule korraldatakse.

Toote praegusest mainest annavad tunnistust ka arvukad saadud auhinnad, näiteks 2009. aastal sai „Poulet des Cévennes” Pariisi põllumajandusmessi üldkonkursil (Concours Général Agricole du Salon International de l’Agriculture de Paris) pronksmedali.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPPouletChaponDesCevennesV2.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

---