# Uradni list C 96/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.096.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 96 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 564. april 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.096.slv

Uradni list

Evropske unije

C 96

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 564. april 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 096/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 096/02 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 096/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2013/C 096/02

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

6

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| 2013/C 096/03 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. januarja 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro (CON/2013/2) | 11 |
| 2013/C 096/04 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 11. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (CON/2013/4) | 18 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

2013/C 096/03

Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. januarja 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro (CON/2013/2)

11

2013/C 096/04

Mnenje Evropske centralne banke z dne 11. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (CON/2013/4)

18

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 096/05 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,75 % 1. aprila 2013 – Menjalni tečaji eura | 22 |
| 2013/C 096/06 | Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 096/05

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,75 % 1. aprila 2013 – Menjalni tečaji eura

22

2013/C 096/06

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije

23

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski parlament |
| 2013/C 096/07 | Razpis za predložitev nominacij za izvolitev na položaj Evropskega varuha človekovih pravic | 24 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski parlament

2013/C 096/07

Razpis za predložitev nominacij za izvolitev na položaj Evropskega varuha človekovih pravic

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 96/01

| Datum sprejetja odločitve | 20.12.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34536 (12/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Restructuring and recapitalisation of Banco CEISS — Spain |
| Pravna podlaga | — | Real Decreto-ley 9/2009, de 26 de junio, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito. El art. 7 regula los procesos de reestructuración ordenada de entidades de crédito con intervención del FROB. |

Datum sprejetja odločitve

20.12.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34536 (12/N)

Država članica

Španija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Restructuring and recapitalisation of Banco CEISS — Spain

Pravna podlaga

—

Real Decreto-ley 9/2009, de 26 de junio, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito. El art. 7 regula los procesos de reestructuración ordenada de entidades de crédito con intervención del FROB.

| — | Real Decreto-ley 6/2010, de 9 de abril, de medidas para el impulso de la recuperación económica y el empleo. Modifica las condiciones de intervención del FROB en los procesos de reestructuración ordenada. |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 6/2010, de 9 de abril, de medidas para el impulso de la recuperación económica y el empleo. Modifica las condiciones de intervención del FROB en los procesos de reestructuración ordenada.

| — | Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Recoge las funciones del FGD. |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Recoge las funciones del FGD.

| — | Real Decreto-ley 19/2011, de 2 de diciembre, por el que se modifica el Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Modifica el mecanismo de colaboración del FGD en la reestructuración ordenada de entidades de crédito |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 19/2011, de 2 de diciembre, por el que se modifica el Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Modifica el mecanismo de colaboración del FGD en la reestructuración ordenada de entidades de crédito

Vrsta ukrepa

Ad hoc pomoč

Banco de Caja España de Inversiones, Salamanca y Soria, SA (Banco CEISS)

Cilj

Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni proračun: 1 846 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

20.12.2012–31.12.2017

Gospodarski sektorji

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

FROB. Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria

FGD. Fondo de Garantía de Depósitos

| Ministerio de Economía y Competitividad |
| --- |
| José Ortega y Gasset, 22 5o |
| 28006 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Economía y Competitividad

José Ortega y Gasset, 22 5o

28006 Madrid

ESPAÑA

| José Ortega y Gasset, 22 5o |
| --- |
| 28006 Madrid |
| ESPAÑA |

José Ortega y Gasset, 22 5o

28006 Madrid

ESPAÑA

| Paseo de la Castellana, 162 |
| --- |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Paseo de la Castellana, 162

28071 Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 18.12.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34604 (12/N) |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Scotland | Člen 107(3)(c) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation of the Freight Facilities Grant scheme |
| Pravna podlaga | Section 71 of the Transport (Scotland) Act 2001 and Section 272 of the Transport Act 2000 as modified by Article 3 of the Scotland Act 1998 (Transfer of Functions to the Scottish Ministers, etc.) Order 2003 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | Operators of freight handling facilities |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Skupni proračun: 20,75 milijona EUR |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | 1.1.2013–19.12.2017 |
| Gospodarski sektorji | Tovorni promet po celinskih vodah, Železniški tovorni promet, Pomorski tovorni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | The Scottish Government |
| Transport Scotland, Aviation, Maritime, Freight and Canals Directorate |
| Victoria Quay |
| Edinburgh |
| EH6 6QQ |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

18.12.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34604 (12/N)

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Scotland

Člen 107(3)(c)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation of the Freight Facilities Grant scheme

Pravna podlaga

Section 71 of the Transport (Scotland) Act 2001 and Section 272 of the Transport Act 2000 as modified by Article 3 of the Scotland Act 1998 (Transfer of Functions to the Scottish Ministers, etc.) Order 2003

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Operators of freight handling facilities

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 20,75 milijona EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.1.2013–19.12.2017

Gospodarski sektorji

Tovorni promet po celinskih vodah, Železniški tovorni promet, Pomorski tovorni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

The Scottish Government

Transport Scotland, Aviation, Maritime, Freight and Canals Directorate

Victoria Quay

Edinburgh

EH6 6QQ

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 22.8.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35190 (12/N) |
| Država članica | Latvija |
| Regija | Latvija | Člen 107(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Grozījumi shēmā “Dalītas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstība” |
| Pravna podlaga | | 3. darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” 3.5. prioritātes “Vides infrastruktūras un videi draudzīgas enerģētikas veicināšana” 3.5.1. pasākums “Vides aizsardzības infrastruktūra”; |

Datum sprejetja odločitve

22.8.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35190 (12/N)

Država članica

Latvija

Regija

Latvija

Člen 107(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Grozījumi shēmā “Dalītas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstība”

Pravna podlaga

3. darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” 3.5. prioritātes “Vides infrastruktūras un videi draudzīgas enerģētikas veicināšana” 3.5.1. pasākums “Vides aizsardzības infrastruktūra”;

| | Ministru kabineta noteikumu projekta darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.5.1.2.3. apakšaktivitāte “Dalītās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstība”. |
| --- | --- |

Ministru kabineta noteikumu projekta darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.5.1.2.3. apakšaktivitāte “Dalītās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas attīstība”.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 39,06 milijona EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

11.9.2012–1.12.2013

Gospodarski sektorji

Zbiranje in odvoz odpadkov ter ravnaje z njimi; pridobivanje sekundarnih surovin

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija |
| --- |
| Peldu iela 25 |
| Rīga, LV-1494 |
| LATVIJA |

Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija

Peldu iela 25

Rīga, LV-1494

LATVIJA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 14.12.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35280 (12/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Änderung der Beihilferegelung „Richtlinie des Landes Niedersachsen für Garantien zur Beteiligung an kleinen und mittleren Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft“
  Änderung der Beihilferegelung „Richtlinie des Landes Niedersachsen für Garantien zur Beteiligung an kleinen und mittleren Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft“ (N 772/06) |
| Pravna podlaga | §§ 23 und 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung und die Richtlinie des Landes Niedersachsen für Garantien von Beteiligungen an kleinen und mittleren Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft — Runderlass des Niedersächsischen Finanzministeriums |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Tvegani kapital, prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | | Skupni proračun: 100 mio. EUR |

Datum sprejetja odločitve

14.12.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35280 (12/N)

Država članica

Nemčija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Änderung der Beihilferegelung „Richtlinie des Landes Niedersachsen für Garantien zur Beteiligung an kleinen und mittleren Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft“

Änderung der Beihilferegelung „Richtlinie des Landes Niedersachsen für Garantien zur Beteiligung an kleinen und mittleren Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft“ (N 772/06)

Pravna podlaga

§§ 23 und 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung und die Richtlinie des Landes Niedersachsen für Garantien von Beteiligungen an kleinen und mittleren Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft — Runderlass des Niedersächsischen Finanzministeriums

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Tvegani kapital, prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni proračun: 100 mio. EUR

| | Letni proračun: 100 mio. EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 100 mio. EUR

Intenzivnost

75 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Niedersächsisches Finanzministerium |
| --- |
| Schiffgraben 10 |
| 30159 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Niedersächsisches Finanzministerium

Schiffgraben 10

30159 Hannover

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 6.3.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35403 (12/NN) |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Comhairle nan Eilan (Western Isles) | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | HTT (Manufacturing) Ltd, Restructuring Plan September 2012 |
| Pravna podlaga | Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc pomoč | HTT (Manufacturing) Ltd |
| Cilj | Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Drugo, neposredna subvencija |
| Proračun | | Skupni proračun: 0,19 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

6.3.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.35403 (12/NN)

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Comhairle nan Eilan (Western Isles)

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

HTT (Manufacturing) Ltd, Restructuring Plan September 2012

Pravna podlaga

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Vrsta ukrepa

Ad hoc pomoč

HTT (Manufacturing) Ltd

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Drugo, neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 0,19 milijona EUR

| | Letni proračun: 0,19 milijona EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 0,19 milijona EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

Od 29.8.2012

Gospodarski sektorji

Dodelava tekstilij, priprava in predenje tekstilnih vlaken

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Highlands and Islands Enterprise |
| --- |
| Cowan House, Inverness Retail & Business Park |
| Inverness |
| IV2 7GF |
| UNITED KINGDOM |

Highlands and Islands Enterprise

Cowan House, Inverness Retail & Business Park

Inverness

IV2 7GF

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/6

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 96/02

| Datum sprejetja odločitve | 20.12.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35488 (12/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Restructuring of Banco Mare Nostrum — Spain |
| Pravna podlaga | — | Real Decreto-ley 9/2009, de 26 de junio, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito. El art. 7 regula los procesos de reestructuración ordenada de entidades de crédito con intervención del FROB. |

Datum sprejetja odločitve

20.12.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35488 (12/N)

Država članica

Španija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Restructuring of Banco Mare Nostrum — Spain

Pravna podlaga

—

Real Decreto-ley 9/2009, de 26 de junio, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito. El art. 7 regula los procesos de reestructuración ordenada de entidades de crédito con intervención del FROB.

| — | Real Decreto-ley 6/2010, de 9 de abril, de medidas para el impulso de la recuperación económica y el empleo. Modifica las condiciones de intervención del FROB en los procesos de reestructuración ordenada. |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 6/2010, de 9 de abril, de medidas para el impulso de la recuperación económica y el empleo. Modifica las condiciones de intervención del FROB en los procesos de reestructuración ordenada.

| — | Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Recoge las funciones del FGD. |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Recoge las funciones del FGD.

| — | Real Decreto-ley 19/2011, de 2 de diciembre, por el que se modifica el Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Modifica el mecanismo de colaboración del FGD en la reestructuración ordenada de entidades de crédito |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 19/2011, de 2 de diciembre, por el que se modifica el Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Modifica el mecanismo de colaboración del FGD en la reestructuración ordenada de entidades de crédito

Vrsta ukrepa

Ad hoc pomoč

Banco Mare Nostrum SA

Cilj

Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni proračun: 3 745 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Od 20.12.2012

Gospodarski sektorji

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| FROB. Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria |
| --- |
| FGD. Fondo de Garantía de Depósitos Ministerio de Economía y Competitividad |
| José Ortega y Gasset, 22 5o |
| 28006 Madrid |
| ESPAÑA |

FROB. Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria

FGD. Fondo de Garantía de Depósitos Ministerio de Economía y Competitividad

José Ortega y Gasset, 22 5o

28006 Madrid

ESPAÑA

| Paseo de la Castellana, 162 |
| --- |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Paseo de la Castellana, 162

28071 Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 20.12.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35490 (12/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Restructuring of Liberbank — Spain |
| Pravna podlaga | — | Real Decreto-ley 9/2009, de 26 de junio, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito. El art. 7 regula los procesos de reestructuración ordenada de entidades de crédito con intervención del FROB. |

Datum sprejetja odločitve

20.12.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35490 (12/N)

Država članica

Španija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Restructuring of Liberbank — Spain

Pravna podlaga

—

Real Decreto-ley 9/2009, de 26 de junio, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito. El art. 7 regula los procesos de reestructuración ordenada de entidades de crédito con intervención del FROB.

| — | Real Decreto-ley 6/2010, de 9 de abril, de medidas para el impulso de la recuperación económica y el empleo. Modifica las condiciones de intervención del FROB en los procesos de reestructuración ordenada. |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 6/2010, de 9 de abril, de medidas para el impulso de la recuperación económica y el empleo. Modifica las condiciones de intervención del FROB en los procesos de reestructuración ordenada.

| — | Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Recoge las funciones del FGD. |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Recoge las funciones del FGD.

| — | Real Decreto-ley 19/2011, de 2 de diciembre, por el que se modifica el Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Modifica el mecanismo de colaboración del FGD en la reestructuración ordenada de entidades de crédito |
| --- | --- |

—

Real Decreto-ley 19/2011, de 2 de diciembre, por el que se modifica el Real Decreto-ley 16/2011, de 14 de octubre, por el que se crea el Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito. Modifica el mecanismo de colaboración del FGD en la reestructuración ordenada de entidades de crédito

Vrsta ukrepa

Ad hoc pomoč

Liberbank SA

Cilj

Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugo, Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni proračun: 1 124 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Od 20.12.2012

Gospodarski sektorji

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerio de Economía y Competitividad |
| --- |
| FROB. Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Economía y Competitividad

FROB. Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria

Paseo de la Castellana, 162

28071 Madrid

ESPAÑA

| José Ortega y Gasset, 22 5o |
| --- |
| 28006 Madrid |
| ESPAÑA |

José Ortega y Gasset, 22 5o

28006 Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 19.11.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35561 (12/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Bremen | Mešano |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Verlängerung der Richtlinie der Freien Hansestadt Bremen über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft |
| Pravna podlaga | Richtlinie der Freien Hansestadt Bremen über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Reševanje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Subvencioniranje obresti, jamstvo, odpis dolga, ugodno posojilo |
| Proračun | | Skupni proračun: 30 mio. EUR |

Datum sprejetja odločitve

19.11.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35561 (12/N)

Država članica

Nemčija

Regija

Bremen

Mešano

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Verlängerung der Richtlinie der Freien Hansestadt Bremen über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft

Pravna podlaga

Richtlinie der Freien Hansestadt Bremen über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Reševanje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Subvencioniranje obresti, jamstvo, odpis dolga, ugodno posojilo

Proračun

Skupni proračun: 30 mio. EUR

| | Letni proračun: 15 mio. EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 15 mio. EUR

Intenzivnost

80 %

Trajanje

1.1.2013–31.12.2014

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Bremer Aufbau-Bank GmbH |
| --- |
| Langenstraße 2-4 |
| 28195 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Bremer Aufbau-Bank GmbH

Langenstraße 2-4

28195 Bremen

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 18.2.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35655 (12/N) |
| Država članica | Italija |
| Regija | Lombardia, Veneto | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aiuto al salvataggio di FORM SpA in AS |
| Pravna podlaga | A. | D.L. 30.1.1979, n. 26 (convertito in L. 3.4.1979, n. 95), Provvedimenti urgenti per l'amministrazione straordinaria di grandi imprese in crisi (cfr. art. 2-bis); |

Datum sprejetja odločitve

18.2.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.35655 (12/N)

Država članica

Italija

Regija

Lombardia, Veneto

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aiuto al salvataggio di FORM SpA in AS

Pravna podlaga

A.

D.L. 30.1.1979, n. 26 (convertito in L. 3.4.1979, n. 95), Provvedimenti urgenti per l'amministrazione straordinaria di grandi imprese in crisi (cfr. art. 2-bis);

| B. | D.M. 23.12.2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi imprese in stato di insolvenza, ai sensi dell'art. 101 del D. Lgs. 8 luglio 1999, n. 270; |
| --- | --- |

B.

D.M. 23.12.2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi imprese in stato di insolvenza, ai sensi dell'art. 101 del D. Lgs. 8 luglio 1999, n. 270;

| C. | D.L. 23.12.2003, n. 347 (convertito in L. 18.2.2004, n. 39), Misure urgenti per la ristrutturazione industriale di grandi imprese in stato di insolvenza; |
| --- | --- |

C.

D.L. 23.12.2003, n. 347 (convertito in L. 18.2.2004, n. 39), Misure urgenti per la ristrutturazione industriale di grandi imprese in stato di insolvenza;

| D. | D. LGS. 8.7.1999, n. 270, Nuova disciplina delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998, n. 274. |
| --- | --- |

D.

D. LGS. 8.7.1999, n. 270, Nuova disciplina delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998, n. 274.

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

FORM SpA in AS

Cilj

Reševanje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni proračun: 24 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.5.2013–31.10.2013

Gospodarski sektorji

Litje lahkih kovin

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Via Veneto 33 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero dello Sviluppo Economico

Via Veneto 33

00187 Roma RM

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 6.3.2013 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35701 (12/N) |
| Država članica | Finska |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Short-term export-credit insurance scheme |
| Pravna podlaga | Act on the State's Export Credit Guarantees (422/2001) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Zavarovanje izvoznih kreditov |
| Oblika pomoči | Zavarovanje izvoznih kreditov |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2015 |
| Gospodarski sektorji | Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Finnvera plc |
| Eteläesplanadi 8 |
| FI-00101 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Datum sprejetja odločitve

6.3.2013

Referenčna številka državne pomoči

SA.35701 (12/N)

Država članica

Finska

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Short-term export-credit insurance scheme

Pravna podlaga

Act on the State's Export Credit Guarantees (422/2001)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Zavarovanje izvoznih kreditov

Oblika pomoči

Zavarovanje izvoznih kreditov

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2015

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Finnvera plc

Eteläesplanadi 8

FI-00101 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/11

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 7. januarja 2013

o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro

(CON/2013/2)

2013/C 96/03

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 19. julija 2012 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki spadajo na področja iz pristojnosti ECB. Zlasti ECB upravlja pomoč, ki se odobri državam članicam, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), na podlagi zdajšnjega aranžmaja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 332/2002 (2), ter bi imela vlogo pri oceni, spremljanju in upravljanju finančne pomoči po predlagani uredbi. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   
  Splošne pripombe

Predlagana uredba namerava nadomestiti Uredbo (ES) št. 332/2002, da bi se srednjeročna finančna pomoč državam članicam zunaj euroobmočja zagotavljala pod prožnejšimi pogoji in bi se zagotovili bolj enakovredni konkurenčni pogoji za države članice euroobmočja in države članice zunaj euroobmočja, kot odziv na trenutno finančno krizo. Predlagana uredba uvaja instrumente in postopke, podobne tistim, ki so že oblikovani za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja). Medtem ko je Uredba (ES) št. 332/2002 (po njeni zadnji spremembi) izrecno določila samo srednjeročno finančno pomoč v obliki posojil državam članicam zunaj euroobmočja, ki se zagotovi pod pogojem, da sprejmejo programe za uravnoteženje plačilne bilance, predlagana uredba daje na voljo dva dodatna instrumenta financiranja: preventivno pogojeno kreditno linijo in kreditno linijo pod razširjenimi pogoji. Preventivna pogojena kreditna linija in kreditna linija pod razširjenimi pogoji sta sicer instrumenta, ki se lahko uporabita za zagotavljanje pomoči državam članicam euroobmočja. Mejna vrednost srednjeročne finančne pomoči, ki se lahko odobri na podlagi predlagane uredbe, ostaja enaka kot v Uredbi (ES) št. 332/2002, tj. 50 milijard EUR.

ECB razume, da se lahko do razveljavitve Uredbe (EU) št. 407/2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (3) finančna pomoč Unije državam članicam zunaj euroobmočja zagotovi na podlagi Uredbe (EU) št. 407/2010 ali predlagane uredbe. Zato pozdravlja prizadevanja za zagotovitev karseda enakih instrumentov državam članicam euroobmočja in državam članicam zunaj euroobmočja in za uskladitev postopkov za odobritev te pomoči. Ob upoštevanju, da se Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) v luči začetka veljavnosti Pogodbe o Evropskem mehanizmu za stabilnost ne bo več uporabljal (4), bi bilo koristno pojasniti, ali bo pomoč, ki se lahko odobri državi članici zunaj euroobmočja na podlagi Uredbe (EU) št. 407/2010, po prenehanju uporabe EMFS urejala predlagana uredba.

2.   
  Posamezne pripombe

| 2.1 | ECB se je seznanila z uvedbo kreditnih linij, ki so na voljo kot pomoč državam članicam zunaj euroobmočja, katerih gospodarsko in finančno stanje je načeloma dobro (5). ECB meni, da je odobritev kreditnih linij združljiva s členom 143 Pogodbe, ki predvideva možnost Unije, da posreduje ne samo, kadar ima država članica zunaj euroobmočja plačilnobilančne težave, temveč tudi, kadar „obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašla“, če bi te morebitne težave lahko predvsem ogrozile delovanje notranjega trga. ECB hkrati meni, da je pri ocenjevanju dostopa do kreditnih linij zelo pomembno, da se merila za upravičenost razlagajo ozko in so ves čas dosledno izpolnjena. Bistveno je, seveda, preprečiti moralno tveganje s strani prejemnikov teh kreditnih linij. Tako kot v primeru držav članic euroobmočja bo to vključevalo posebna prizadevanja vseh zadevnih strani. |
| --- | --- |

2.1

ECB se je seznanila z uvedbo kreditnih linij, ki so na voljo kot pomoč državam članicam zunaj euroobmočja, katerih gospodarsko in finančno stanje je načeloma dobro (5). ECB meni, da je odobritev kreditnih linij združljiva s členom 143 Pogodbe, ki predvideva možnost Unije, da posreduje ne samo, kadar ima država članica zunaj euroobmočja plačilnobilančne težave, temveč tudi, kadar „obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašla“, če bi te morebitne težave lahko predvsem ogrozile delovanje notranjega trga. ECB hkrati meni, da je pri ocenjevanju dostopa do kreditnih linij zelo pomembno, da se merila za upravičenost razlagajo ozko in so ves čas dosledno izpolnjena. Bistveno je, seveda, preprečiti moralno tveganje s strani prejemnikov teh kreditnih linij. Tako kot v primeru držav članic euroobmočja bo to vključevalo posebna prizadevanja vseh zadevnih strani.

| 2.2 | V zvezi z vlogo ECB in Eurosistema predlagana uredba vsebuje podobne določbe glede upravljanja finančne pomoči, in sicer o odprtju in uporabi računov pri nacionalni centralni banki (NCB) zadevne države članice in zadevne NCB pri ECB. V tej zvezi ECB razume, da bi po predlagani uredbi nastopala kot fiskalni agent v skladu s členom 21.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in da se ne bi pričakovalo nobenega financiranja s strani Evropskega sistema centralnih bank v skladu s prepovedjo denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe. Zato ECB ponovno poudarja, da računi, ki jih je treba uporabiti za upravljanje te finančne pomoči pri NCB in ECB, ne bodo dajali možnosti prekoračitve pozitivnega stanja (6). |
| --- | --- |

2.2

V zvezi z vlogo ECB in Eurosistema predlagana uredba vsebuje podobne določbe glede upravljanja finančne pomoči, in sicer o odprtju in uporabi računov pri nacionalni centralni banki (NCB) zadevne države članice in zadevne NCB pri ECB. V tej zvezi ECB razume, da bi po predlagani uredbi nastopala kot fiskalni agent v skladu s členom 21.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in da se ne bi pričakovalo nobenega financiranja s strani Evropskega sistema centralnih bank v skladu s prepovedjo denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe. Zato ECB ponovno poudarja, da računi, ki jih je treba uporabiti za upravljanje te finančne pomoči pri NCB in ECB, ne bodo dajali možnosti prekoračitve pozitivnega stanja (6).

| 2.3 | Predlagana uredba za primere zagotavljanja finančne pomoči Evropske unije državam članicam zunaj euroobmočja poleg upravljanja posojil in kreditnih linij predvideva širše sodelovanje ECB, kot je trenutno določeno v Uredbi (ES) št. 332/2002. Čeprav slednja omejuje vlogo ECB na upravljanje posojil, ECB sodeluje kot opazovalka v misijah v državah članicah zunaj euroobmočja, ki prejemajo finančno pomoč po Uredbi (ES) št. 332/2002. Predlagana uredba to dejstvo upošteva in med drugim predlaga, da lahko ECB sodeluje s Komisijo pri oceni vzdržnosti javnofinančnega dolga in trenutnih ali morebitnih finančnih potreb, pripravi programov makroekonomskega prilagajanja, spremljanju njihovega napredka z rednimi misijami in okrepljenem nadzoru v primeru odobritve kreditne linije pod razširjenimi pogoji ali črpanja preventivne pogojene kreditne linije. V večini primerov se predvideva tudi udeležba Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Po Uredbi (ES) št. 332/2002 so bile te dejavnosti v okviru srednjeročne finančne pomoči za namene plačilne bilance dodeljene samo Komisiji. Vloga ECB in MDS po predlagani uredbi v veliki meri odraža sistem, ki je vzpostavljen za države članice euroobmočja na podlagi EMFS, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) in Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). Glede na to, da ECB ni monetarni organ držav članic zunaj euroobmočja, bi ECB želela ločiti med njeno udeležbo v zvezi z državami članicami zunaj euroobmočja in njeno udeležbo v zvezi z državami članicami euroobmočja ter ugotavlja, da bo treba njeno vlogo v predlaganem sodelovanju s Komisijo organizirati v okviru njenih pooblastil in ob upoštevanju njene neodvisnosti. |
| --- | --- |

2.3

Predlagana uredba za primere zagotavljanja finančne pomoči Evropske unije državam članicam zunaj euroobmočja poleg upravljanja posojil in kreditnih linij predvideva širše sodelovanje ECB, kot je trenutno določeno v Uredbi (ES) št. 332/2002. Čeprav slednja omejuje vlogo ECB na upravljanje posojil, ECB sodeluje kot opazovalka v misijah v državah članicah zunaj euroobmočja, ki prejemajo finančno pomoč po Uredbi (ES) št. 332/2002. Predlagana uredba to dejstvo upošteva in med drugim predlaga, da lahko ECB sodeluje s Komisijo pri oceni vzdržnosti javnofinančnega dolga in trenutnih ali morebitnih finančnih potreb, pripravi programov makroekonomskega prilagajanja, spremljanju njihovega napredka z rednimi misijami in okrepljenem nadzoru v primeru odobritve kreditne linije pod razširjenimi pogoji ali črpanja preventivne pogojene kreditne linije. V večini primerov se predvideva tudi udeležba Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Po Uredbi (ES) št. 332/2002 so bile te dejavnosti v okviru srednjeročne finančne pomoči za namene plačilne bilance dodeljene samo Komisiji. Vloga ECB in MDS po predlagani uredbi v veliki meri odraža sistem, ki je vzpostavljen za države članice euroobmočja na podlagi EMFS, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) in Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). Glede na to, da ECB ni monetarni organ držav članic zunaj euroobmočja, bi ECB želela ločiti med njeno udeležbo v zvezi z državami članicami zunaj euroobmočja in njeno udeležbo v zvezi z državami članicami euroobmočja ter ugotavlja, da bo treba njeno vlogo v predlaganem sodelovanju s Komisijo organizirati v okviru njenih pooblastil in ob upoštevanju njene neodvisnosti.

| 2.4 | ECB ugotavlja, da bo pri svoji oceni izpolnjevanja konvergenčnih meril, določenih v členu 140 Pogodbe in podrobneje opredeljenih v protokolu k Pogodbi, še naprej upoštevala posledice mednarodne plačilnobilančne podpore in likvidnostne pomoči za oceno stabilnosti deviznih tečajev, zlasti za valute, vključene v mehanizem deviznih tečajev II, ERM II. Tako bo tudi v prihodnje in bo zato veljalo za katero koli pomoč, odobreno na podlagi predlagane uredbe. |
| --- | --- |

2.4

ECB ugotavlja, da bo pri svoji oceni izpolnjevanja konvergenčnih meril, določenih v členu 140 Pogodbe in podrobneje opredeljenih v protokolu k Pogodbi, še naprej upoštevala posledice mednarodne plačilnobilančne podpore in likvidnostne pomoči za oceno stabilnosti deviznih tečajev, zlasti za valute, vključene v mehanizem deviznih tečajev II, ERM II. Tako bo tudi v prihodnje in bo zato veljalo za katero koli pomoč, odobreno na podlagi predlagane uredbe.

| 2.5 | ECB ugotavlja, da sprejetje predlagane uredbe ne more imeti posledic za delovanje ERM II v tretji fazi ekonomske in monetarne unije, za katerega bo še naprej veljal obstoječi pravni okvir (7). |
| --- | --- |

2.5

ECB ugotavlja, da sprejetje predlagane uredbe ne more imeti posledic za delovanje ERM II v tretji fazi ekonomske in monetarne unije, za katerega bo še naprej veljal obstoječi pravni okvir (7).

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 7. januarja 2013

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2012) 336 final.

1

(2)  Uredba (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

3

(4)  Glej sklepe Evropskega sveta z dne 16.–17. decembra 2010; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/SL/ec/118586.pdf

4

(5)  Člen 4 predlagane uredbe.

5

(6)  Glej drugi pododstavek odstavka 1 Mnenja CON/2009/37 z dne 20. aprila 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL C 106, 8.5.2009, str. 1).

6

(7)  Sporazum z dne 16. marca 2006 med Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic zunaj euroobmočja o določitvi operativnih postopkov za mehanizem deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (UL C 73, 25.3.2006, str. 21).

7

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Člen 3(2), (3), (7) in (8) ter člen 5(2) |
| „Člen 3
  2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.
  3.   Zadevna država članica v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom, pripravi osnutek programa makroekonomskega prilagajanja, ki vsebuje zahteve politike in katerega cilj je ponovna vzpostavitev uravnotežene plačilne bilance ter zmožnosti financiranja izključno na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa makroekonomskega prilagajanja upošteva priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126 in 148 Pogodbe, ter svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa si prizadeva za razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike.
  [...]
  7.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom z rednimi pregledovalnimi misijami spremlja napredek pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja. Ekonomsko-finančnemu odboru poroča vsako četrtletje. Zadevna država članica v celoti sodeluje s Komisijo in Evropsko centralno banko. Zlasti Komisiji in Evropski centralni banki zagotovi vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. Zadevna država članica ima tudi obveznosti iz člena 6(2).
  8.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom skupaj z zadevno državo članico preuči spremembe programa makroekonomskega prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne. Svet s kvalificirano večino in na priporočilo Komisije odobri morebitne spremembe programa.
  Člen 5
  2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.“ | „Člen 3
  2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče
  primerno, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.
  3.   Zadevna država članica v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko
  ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi, in, kadar je to mogoče
  primerno, deluje v povezavi z Mednarodnim denarnim skladom, pripravi osnutek programa makroekonomskega prilagajanja, ki vsebuje zahteve politike in katerega cilj je ponovna vzpostavitev uravnotežene plačilne bilance ter zmožnosti financiranja izključno na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa makroekonomskega prilagajanja upošteva priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126 in 148 Pogodbe, ter svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa si prizadeva za razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike. Če je zadevna država članica država članica, katere valuta je vključena v ERM II, se upoštevajo zaveze po ERM II.

  [...]
  7.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, po potrebi
  kadar je to primerno, z Mednarodnim denarnim skladom z rednimi pregledovalnimi misijami spremlja napredek pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja. Ekonomsko-finančnemu odboru poroča vsako četrtletje. Zadevna država članica v celoti sodeluje s Komisijo in Evropsko centralno banko. Zlasti Komisiji in Evropski centralni banki zagotovi vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. Zadevna država članica ima tudi obveznosti iz člena 6(2).
  8.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko
  ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi, in, kadar je to mogoče
  primerno, delujoč v povezavi z Mednarodnim denarnim skladom skupaj z zadevno državo članico preuči spremembe programa makroekonomskega prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne. Svet s kvalificirano večino in na priporočilo Komisije odobri morebitne spremembe programa.
  Člen 5
  2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče
  primerno, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.“ |
| Pojasnilo


  V izogib vsakršnemu dvomu v zvezi z vlogo MDS je treba uporabiti usklajeno terminologijo v celotni predlagani uredbi. Poleg tega bi morala predlagana uredba ostati skladna z drugimi primerljivimi pravnimi instrumenti, ki zagotavljajo finančno pomoč Unije in zunaj Unije, npr. z Uredbo (EU) št. 407/2010, Okvirnim sporazumom o EFSF in Pogodbo o EMS.


  Črtanje besedila „deluje v povezavi z Evropsko centralno banko“ v členu 3(3) in „v povezavi z Evropsko centralno banko“ v členu 3(8) ter vstavitev besedila „ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi“ v obeh odstavkih želi prikazati, da bi morala biti ECB manj udeležena pri pripravi programov prilagajanja. Medtem ko preostanek besedila, ki ga predlaga Svet, daje ECB vlogo, ki ima bolj naravo spremljanja, bi bila vloga ECB po členih 3(3) in 3(8) vloga institucije, ki oblikuje program ekonomskega prilagajanja. ECB meni, da prevzemanje take vloge v zvezi z državo članico zunaj euroobmočja ni primerno, saj je nacionalna centralna banka te države članice odgovorna za denarno politiko v tej državi članici. ECB zato s prispevanjem k programu ekonomskega prilagajanja ne bi smela posegati v neodvisno odločanje te nacionalne centralne banke. |
| Sprememba 2 |
| Člen 3(11) in (12) |
| „11.   Če ima zadevna država članica nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije, ki lahko za ta namen vzpostavi skupine strokovnjakov s predstavniki držav članic ter drugih evropskih in/ali ustreznih mednarodnih institucij. Tehnična pomoč lahko vključuje predstavnika, ki je nastanjen v državi članici, in podporno osebje, ki organom svetujejo v zvezi z izvajanjem programa prilagajanja.
  12.   Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevno državo članico povabi, da se udeleži izmenjave mnenj o napredku pri izvajanju programa prilagajanja.“ | „11.   Če ima zadevna država članica nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa makroekonomskega prilagajanja, zaprosi za tehnično pomoč Komisije, ki lahko za ta namen vzpostavi skupine strokovnjakov s predstavniki držav članic ter drugih evropskih in/ali ustreznih mednarodnih institucij. Tehnična pomoč lahko vključuje predstavnika, ki je nastanjen v državi članici, in podporno osebje, ki organom svetujejo v zvezi z izvajanjem programa prilagajanja.
  12.   Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevno državo članico povabi, da se udeleži izmenjave mnenj o napredku pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja.“ |
| Pojasnilo


  V izogib dvomu o naravi navedenega programa in iz razlogov jasnosti se predlaga, da se v celotnem besedilu predlagane uredbe navede besedilo „program makroekonomskega prilagajanja“. |
| Sprememba 3 |
| Člen 3(10) |
| „10.   Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije najpozneje šest mesecev po sprejetju sklepa iz odstavka 9 sprejme sklep, da bo ponovno začel izplačevati pomoč, če meni, da zadevna država članica izpolnjuje dogovorjene pogoje za finančno pomoč. Če tak sklep ni sprejet v navedenem roku, se v skladu s to uredbo izplačila finančne pomoči Unije ne izplačujejo več.“ | „10.   Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije najpozneje šest mesecev po sprejetju sklepa iz odstavka 9 sprejme sklep, da bo ponovno začel izplačevati pomoč, če meni, da zadevna država članica izpolnjuje dogovorjene pogoje za finančno pomoč. Če tak sklep ni sprejet v navedenem roku, se v skladu s to uredbo izplačila dogovorjene finančne pomoči Unije ne izplačujejo več.“ |
| Pojasnilo


  Namen tega predloga je pojasniti, da določba ni namenjena preprečitvi dostopa do nove finančne pomoči, ki bi na primer lahko bila potrebna zaradi določenih dogodkov, ki so zunaj dosega zadevne države članice. |
| Sprememba 4 |
| Člen 4(1) |
| „1.   Dostop do preventivne pogojene kreditne linije je omejen na države članice s še vedno načeloma dobrim gospodarskim in finančnim stanjem.“ | „1.   Dostop do preventivne pogojene kreditne linije je omejen na države članice, katerih gospodarsko in finančno stanje ostaja načeloma dobro
  s še vedno načeloma dobrim gospodarskim in finančnim stanjem.“ |
| Pojasnilo


  Namen predlagane spremembe je pojasniti, da lahko do preventivne pogojene kreditne linije dostopajo samo države članice, katerih stanje ostaja načeloma dobro in se v kratkem ne bo spremenilo. Namen predlagane spremembe je zagotoviti, da se odstop od terminologije, ki se je doslej uporabljala na podlagi pravnega okvira za EFSF in EMS, ne razume kot vsebinska sprememba. |
| Sprememba 5 |
| Člen 5(5) |
| „5.   Komisija in zadevna država članica skleneta memorandum o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo.“ | „5.   Komisija in zadevna država članica skleneta memorandum o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo. Komisija o memorandumu o soglasju obvesti Evropski parlament in Svet.“ |
| Pojasnilo


  Zaradi skladnosti s členom 3(6) se predlaga, da se o memorandumu o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo, obvestita Evropski parlament in Svet. |
| Sprememba 6 |
| Člen 11(1) |
| „1.   Zadevna država članica obvesti Komisijo o nameravanem črpanju sredstev iz kreditne linije vsaj 45 koledarskih dni vnaprej. Podrobna pravila so določena v sklepu iz člena 5(5).“ | „1.   Zadevna država članica obvesti Komisijo in Evropsko centralno banko o nameravanem črpanju sredstev iz kreditne linije vsaj 45 koledarskih dni vnaprej. Podrobna pravila so določena v sklepu iz člena 5(5).“ |
| Pojasnilo


  Glede na to, da so ECB dodeljene določene odgovornosti v zvezi z upravljanjem posojil, bi morala biti ECB istočasno kot Komisija obveščena o tem, da namerava država članica črpati sredstva iz kreditne linije. |
| Sprememba 7 |
| Člen 12(3) |
| „3.   Ko Svet sprejme odločitev o posojilu, je Komisija pooblaščena, da na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah najame posojilo v najugodnejšem času med načrtovanimi izplačili, da tako optimizira stroške financiranja in ohrani svoj ugled izdajatelja Unije na teh trgih. Zbrana sredstva, ki še niso bila izplačana, vedno ostanejo na namenskem gotovinskem računu ali računu vrednostnih papirjev, s katerimi se posluje skladno s pravili za zunajproračunske operacije, in se jih lahko uporabi le za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam v okviru tega mehanizma.“ | „3.   Ko Svet sprejme odločitev o posojilu ali je zahteva države članice za črpanje sredstev iz kreditne linije prejeta, je Komisija pooblaščena, da na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah najame posojilo v najugodnejšem času med načrtovanimi izplačili, da tako optimizira stroške financiranja in ohrani svoj ugled izdajatelja Unije na teh trgih. Zbrana sredstva, ki še niso bila izplačana, vedno ostanejo na namenskem gotovinskem računu ali računu vrednostnih papirjev, s katerimi se posluje skladno s pravili za zunajproračunske operacije, in se jih lahko uporabi le za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam v okviru tega mehanizma.“ |
| Pojasnilo


  Področje uporabe člena 12(3) je treba razširiti, da se Komisiji omogoči najemanje posojil na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v najugodnejšem času v okviru vseh vrst finančne pomoči, vključno če se država članica odloči za črpanje sredstev iz njene kreditne linije. |
| Sprememba 8 |
| Člen 14(2) Upravljanje posojil in kreditnih linij |
| „2.   Zadevna država članica pri svoji nacionalni centralni banki odpre poseben račun za upravljanje prejete finančne pomoči Unije. Poleg tega glavnico in zapadle obresti za posojilo prenese na račun Evropske centralne banke štirinajst delovnih dni TARGET2 pred ustreznim rokom za plačilo.“ | „2.   Zadevna država članica pri svoji nacionalni centralni banki odpre poseben račun za upravljanje prejete finančne pomoči Unije. Centralna banka zadevne države članice odpre poseben račun pri Evropski centralni banki. Poleg tega država članica preko računa, odprtega pri svoji centralni banki, glavnico in zapadle obresti za posojilo ali kreditno linijo prenese na ustrezni račun Evropske centralne banke štirinajst delovnih dni TARGET2 pred ustreznim rokom za plačilo.“ |
| Pojasnilo


  S tem se pojasni, da država članica sama nima računa pri ECB; namesto tega centralna banka zadevne države članice odpre račun pri ECB v imenu te države članice. Prav tako se predlaga pojasnilo, da se upravljanje ne nanaša samo na posojila, ampak tudi na kreditne linije, saj te predstavljajo drugačne instrumente financiranja in bodo kot take terjale odprtje računa pri ECB. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Člen 3(2), (3), (7) in (8) ter člen 5(2)

„Člen 3

2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.

3.   Zadevna država članica v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom, pripravi osnutek programa makroekonomskega prilagajanja, ki vsebuje zahteve politike in katerega cilj je ponovna vzpostavitev uravnotežene plačilne bilance ter zmožnosti financiranja izključno na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa makroekonomskega prilagajanja upošteva priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126 in 148 Pogodbe, ter svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa si prizadeva za razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike.

[...]

7.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom z rednimi pregledovalnimi misijami spremlja napredek pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja. Ekonomsko-finančnemu odboru poroča vsako četrtletje. Zadevna država članica v celoti sodeluje s Komisijo in Evropsko centralno banko. Zlasti Komisiji in Evropski centralni banki zagotovi vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. Zadevna država članica ima tudi obveznosti iz člena 6(2).

8.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom skupaj z zadevno državo članico preuči spremembe programa makroekonomskega prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne. Svet s kvalificirano večino in na priporočilo Komisije odobri morebitne spremembe programa.

Člen 5

2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.“

„Člen 3

2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče
  primerno, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.

3.   Zadevna država članica v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko
  ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi, in, kadar je to mogoče
  primerno, deluje v povezavi z Mednarodnim denarnim skladom, pripravi osnutek programa makroekonomskega prilagajanja, ki vsebuje zahteve politike in katerega cilj je ponovna vzpostavitev uravnotežene plačilne bilance ter zmožnosti financiranja izključno na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa makroekonomskega prilagajanja upošteva priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126 in 148 Pogodbe, ter svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa si prizadeva za razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike. Če je zadevna država članica država članica, katere valuta je vključena v ERM II, se upoštevajo zaveze po ERM II.

[...]

7.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, po potrebi
  kadar je to primerno, z Mednarodnim denarnim skladom z rednimi pregledovalnimi misijami spremlja napredek pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja. Ekonomsko-finančnemu odboru poroča vsako četrtletje. Zadevna država članica v celoti sodeluje s Komisijo in Evropsko centralno banko. Zlasti Komisiji in Evropski centralni banki zagotovi vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. Zadevna država članica ima tudi obveznosti iz člena 6(2).

8.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko
  ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi, in, kadar je to mogoče
  primerno, delujoč v povezavi z Mednarodnim denarnim skladom skupaj z zadevno državo članico preuči spremembe programa makroekonomskega prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne. Svet s kvalificirano večino in na priporočilo Komisije odobri morebitne spremembe programa.

Člen 5

2.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kadar je to mogoče
  primerno, z Mednarodnim denarnim skladom oceni vzdržnost javnofinančnega dolga in trenutne ali morebitne finančne potrebe zadevne države članice ter to oceno predloži Ekonomsko-finančnemu odboru.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V izogib vsakršnemu dvomu v zvezi z vlogo MDS je treba uporabiti usklajeno terminologijo v celotni predlagani uredbi. Poleg tega bi morala predlagana uredba ostati skladna z drugimi primerljivimi pravnimi instrumenti, ki zagotavljajo finančno pomoč Unije in zunaj Unije, npr. z Uredbo (EU) št. 407/2010, Okvirnim sporazumom o EFSF in Pogodbo o EMS.

V izogib vsakršnemu dvomu v zvezi z vlogo MDS je treba uporabiti usklajeno terminologijo v celotni predlagani uredbi. Poleg tega bi morala predlagana uredba ostati skladna z drugimi primerljivimi pravnimi instrumenti, ki zagotavljajo finančno pomoč Unije in zunaj Unije, npr. z Uredbo (EU) št. 407/2010, Okvirnim sporazumom o EFSF in Pogodbo o EMS.

Črtanje besedila „deluje v povezavi z Evropsko centralno banko“ v členu 3(3) in „v povezavi z Evropsko centralno banko“ v členu 3(8) ter vstavitev besedila „ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi“ v obeh odstavkih želi prikazati, da bi morala biti ECB manj udeležena pri pripravi programov prilagajanja. Medtem ko preostanek besedila, ki ga predlaga Svet, daje ECB vlogo, ki ima bolj naravo spremljanja, bi bila vloga ECB po členih 3(3) in 3(8) vloga institucije, ki oblikuje program ekonomskega prilagajanja. ECB meni, da prevzemanje take vloge v zvezi z državo članico zunaj euroobmočja ni primerno, saj je nacionalna centralna banka te države članice odgovorna za denarno politiko v tej državi članici. ECB zato s prispevanjem k programu ekonomskega prilagajanja ne bi smela posegati v neodvisno odločanje te nacionalne centralne banke.

Črtanje besedila „deluje v povezavi z Evropsko centralno banko“ v členu 3(3) in „v povezavi z Evropsko centralno banko“ v členu 3(8) ter vstavitev besedila „ob upoštevanju stališč Evropske centralne banke, če se Evropska centralna banka odloči svetovati v tej zvezi“ v obeh odstavkih želi prikazati, da bi morala biti ECB manj udeležena pri pripravi programov prilagajanja. Medtem ko preostanek besedila, ki ga predlaga Svet, daje ECB vlogo, ki ima bolj naravo spremljanja, bi bila vloga ECB po členih 3(3) in 3(8) vloga institucije, ki oblikuje program ekonomskega prilagajanja. ECB meni, da prevzemanje take vloge v zvezi z državo članico zunaj euroobmočja ni primerno, saj je nacionalna centralna banka te države članice odgovorna za denarno politiko v tej državi članici. ECB zato s prispevanjem k programu ekonomskega prilagajanja ne bi smela posegati v neodvisno odločanje te nacionalne centralne banke.

Sprememba 2

Sprememba 2

Člen 3(11) in (12)

„11.   Če ima zadevna država članica nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije, ki lahko za ta namen vzpostavi skupine strokovnjakov s predstavniki držav članic ter drugih evropskih in/ali ustreznih mednarodnih institucij. Tehnična pomoč lahko vključuje predstavnika, ki je nastanjen v državi članici, in podporno osebje, ki organom svetujejo v zvezi z izvajanjem programa prilagajanja.

12.   Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevno državo članico povabi, da se udeleži izmenjave mnenj o napredku pri izvajanju programa prilagajanja.“

„11.   Če ima zadevna država članica nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa makroekonomskega prilagajanja, zaprosi za tehnično pomoč Komisije, ki lahko za ta namen vzpostavi skupine strokovnjakov s predstavniki držav članic ter drugih evropskih in/ali ustreznih mednarodnih institucij. Tehnična pomoč lahko vključuje predstavnika, ki je nastanjen v državi članici, in podporno osebje, ki organom svetujejo v zvezi z izvajanjem programa prilagajanja.

12.   Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevno državo članico povabi, da se udeleži izmenjave mnenj o napredku pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V izogib dvomu o naravi navedenega programa in iz razlogov jasnosti se predlaga, da se v celotnem besedilu predlagane uredbe navede besedilo „program makroekonomskega prilagajanja“.

V izogib dvomu o naravi navedenega programa in iz razlogov jasnosti se predlaga, da se v celotnem besedilu predlagane uredbe navede besedilo „program makroekonomskega prilagajanja“.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 3(10)

„10.   Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije najpozneje šest mesecev po sprejetju sklepa iz odstavka 9 sprejme sklep, da bo ponovno začel izplačevati pomoč, če meni, da zadevna država članica izpolnjuje dogovorjene pogoje za finančno pomoč. Če tak sklep ni sprejet v navedenem roku, se v skladu s to uredbo izplačila finančne pomoči Unije ne izplačujejo več.“

„10.   Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije najpozneje šest mesecev po sprejetju sklepa iz odstavka 9 sprejme sklep, da bo ponovno začel izplačevati pomoč, če meni, da zadevna država članica izpolnjuje dogovorjene pogoje za finančno pomoč. Če tak sklep ni sprejet v navedenem roku, se v skladu s to uredbo izplačila dogovorjene finančne pomoči Unije ne izplačujejo več.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen tega predloga je pojasniti, da določba ni namenjena preprečitvi dostopa do nove finančne pomoči, ki bi na primer lahko bila potrebna zaradi določenih dogodkov, ki so zunaj dosega zadevne države članice.

Namen tega predloga je pojasniti, da določba ni namenjena preprečitvi dostopa do nove finančne pomoči, ki bi na primer lahko bila potrebna zaradi določenih dogodkov, ki so zunaj dosega zadevne države članice.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 4(1)

„1.   Dostop do preventivne pogojene kreditne linije je omejen na države članice s še vedno načeloma dobrim gospodarskim in finančnim stanjem.“

„1.   Dostop do preventivne pogojene kreditne linije je omejen na države članice, katerih gospodarsko in finančno stanje ostaja načeloma dobro
  s še vedno načeloma dobrim gospodarskim in finančnim stanjem.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen predlagane spremembe je pojasniti, da lahko do preventivne pogojene kreditne linije dostopajo samo države članice, katerih stanje ostaja načeloma dobro in se v kratkem ne bo spremenilo. Namen predlagane spremembe je zagotoviti, da se odstop od terminologije, ki se je doslej uporabljala na podlagi pravnega okvira za EFSF in EMS, ne razume kot vsebinska sprememba.

Namen predlagane spremembe je pojasniti, da lahko do preventivne pogojene kreditne linije dostopajo samo države članice, katerih stanje ostaja načeloma dobro in se v kratkem ne bo spremenilo. Namen predlagane spremembe je zagotoviti, da se odstop od terminologije, ki se je doslej uporabljala na podlagi pravnega okvira za EFSF in EMS, ne razume kot vsebinska sprememba.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 5(5)

„5.   Komisija in zadevna država članica skleneta memorandum o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo.“

„5.   Komisija in zadevna država članica skleneta memorandum o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo. Komisija o memorandumu o soglasju obvesti Evropski parlament in Svet.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Zaradi skladnosti s členom 3(6) se predlaga, da se o memorandumu o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo, obvestita Evropski parlament in Svet.

Zaradi skladnosti s členom 3(6) se predlaga, da se o memorandumu o soglasju, ki podrobno določa pogoje v zvezi s kreditno linijo, obvestita Evropski parlament in Svet.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 11(1)

„1.   Zadevna država članica obvesti Komisijo o nameravanem črpanju sredstev iz kreditne linije vsaj 45 koledarskih dni vnaprej. Podrobna pravila so določena v sklepu iz člena 5(5).“

„1.   Zadevna država članica obvesti Komisijo in Evropsko centralno banko o nameravanem črpanju sredstev iz kreditne linije vsaj 45 koledarskih dni vnaprej. Podrobna pravila so določena v sklepu iz člena 5(5).“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glede na to, da so ECB dodeljene določene odgovornosti v zvezi z upravljanjem posojil, bi morala biti ECB istočasno kot Komisija obveščena o tem, da namerava država članica črpati sredstva iz kreditne linije.

Glede na to, da so ECB dodeljene določene odgovornosti v zvezi z upravljanjem posojil, bi morala biti ECB istočasno kot Komisija obveščena o tem, da namerava država članica črpati sredstva iz kreditne linije.

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 12(3)

„3.   Ko Svet sprejme odločitev o posojilu, je Komisija pooblaščena, da na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah najame posojilo v najugodnejšem času med načrtovanimi izplačili, da tako optimizira stroške financiranja in ohrani svoj ugled izdajatelja Unije na teh trgih. Zbrana sredstva, ki še niso bila izplačana, vedno ostanejo na namenskem gotovinskem računu ali računu vrednostnih papirjev, s katerimi se posluje skladno s pravili za zunajproračunske operacije, in se jih lahko uporabi le za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam v okviru tega mehanizma.“

„3.   Ko Svet sprejme odločitev o posojilu ali je zahteva države članice za črpanje sredstev iz kreditne linije prejeta, je Komisija pooblaščena, da na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah najame posojilo v najugodnejšem času med načrtovanimi izplačili, da tako optimizira stroške financiranja in ohrani svoj ugled izdajatelja Unije na teh trgih. Zbrana sredstva, ki še niso bila izplačana, vedno ostanejo na namenskem gotovinskem računu ali računu vrednostnih papirjev, s katerimi se posluje skladno s pravili za zunajproračunske operacije, in se jih lahko uporabi le za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam v okviru tega mehanizma.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Področje uporabe člena 12(3) je treba razširiti, da se Komisiji omogoči najemanje posojil na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v najugodnejšem času v okviru vseh vrst finančne pomoči, vključno če se država članica odloči za črpanje sredstev iz njene kreditne linije.

Področje uporabe člena 12(3) je treba razširiti, da se Komisiji omogoči najemanje posojil na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v najugodnejšem času v okviru vseh vrst finančne pomoči, vključno če se država članica odloči za črpanje sredstev iz njene kreditne linije.

Sprememba 8

Sprememba 8

Člen 14(2) Upravljanje posojil in kreditnih linij

in kreditnih linij

„2.   Zadevna država članica pri svoji nacionalni centralni banki odpre poseben račun za upravljanje prejete finančne pomoči Unije. Poleg tega glavnico in zapadle obresti za posojilo prenese na račun Evropske centralne banke štirinajst delovnih dni TARGET2 pred ustreznim rokom za plačilo.“

„2.   Zadevna država članica pri svoji nacionalni centralni banki odpre poseben račun za upravljanje prejete finančne pomoči Unije. Centralna banka zadevne države članice odpre poseben račun pri Evropski centralni banki. Poleg tega država članica preko računa, odprtega pri svoji centralni banki, glavnico in zapadle obresti za posojilo ali kreditno linijo prenese na ustrezni račun Evropske centralne banke štirinajst delovnih dni TARGET2 pred ustreznim rokom za plačilo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

S tem se pojasni, da država članica sama nima računa pri ECB; namesto tega centralna banka zadevne države članice odpre račun pri ECB v imenu te države članice. Prav tako se predlaga pojasnilo, da se upravljanje ne nanaša samo na posojila, ampak tudi na kreditne linije, saj te predstavljajo drugačne instrumente financiranja in bodo kot take terjale odprtje računa pri ECB.

S tem se pojasni, da država članica sama nima računa pri ECB; namesto tega centralna banka zadevne države članice odpre račun pri ECB v imenu te države članice. Prav tako se predlaga pojasnilo, da se upravljanje ne nanaša samo na posojila, ampak tudi na kreditne linije, saj te predstavljajo drugačne instrumente financiranja in bodo kot take terjale odprtje računa pri ECB.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

---

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/18

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 11. januarja 2013

o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije

(CON/2013/4)

2013/C 96/04

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 19. septembra 2012 prejela zahtevo Evropskega parlamenta za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva).

Pristojnost ECB, da poda mnenje o predlagani direktivi, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na prispevek Evropskega sistema centralnih bank k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema po členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB široko pozdravlja predlagano direktivo, katere cilj je okrepiti okvir KNPVP, še posebej v zvezi s: (i) plačnimi politikami in praksami višjega vodstva, nosilcev tveganja in tistih, ki opravljajo nadzorne funkcije; (ii) pravili o imenovanju depozitarjev za sklade KNPVP in opravljanju funkcij depozitarja, vključno s povezanim sistemom odgovornosti; ter (iii) sistemom upravnih sankcij in ukrepov. ECB meni, da imajo nova pravila lahko pomembno vlogo pri preprečevanju zlorab in krepitvi zaupanja vlagateljev. ECB ugotavlja, da je predlagana okrepitev okvira KNPVP pravočasen ukrep glede na že dosežene izboljšave v ureditvi upraviteljev alternativnih investicijskih skladov preko Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o UAIS).

Posamezne pripombe

1.   Ponovna uporaba sredstev s strani depozitarja KNPVP

ECB meni, da bi morala predlagana direktiva izrecno prepovedati, da depozitar KNPVP ali katera koli oseba, na katero se prenese hramba sklada KNPVP, za svoj račun ponovno uporabi sredstva, ki jih upravlja. Take prakse lahko ogrozijo vlagatelje in povzročijo tveganja, ki so pomembna z vidika finančne stabilnosti, zaradi vzvodov, ki izhajajo iz teh praks. V tem kontekstu ECB meni, da mora biti okvir KNPVP v tej zvezi strožji od Direktive o UAIS, ki dopušča ponovno uporabo sredstev pod pogojem predhodne privolitve upravljavcev sklada. To je upravičeno zato, ker se produkti KNPVP na široko distribuirajo malim vlagateljem, medtem ko so skladi, ki jih ureja Direktiva o UAIS, na splošno rezervirani za poklicne vlagatelje.

2.   Prenos

Predlagana direktiva dopušča prenos depozitarjevih dolžnosti, povezanih s hrambo, na podskrbnika pod določenimi pogoji, ki so glede na obrazložitveni memorandum usklajeni s tistimi, ki se uporabljajo po Direktivi o UAIS. V tej zvezi ECB meni, da zaščita malih vlagateljev terja strožja pravila za depozitarje KNPVP kot za depozitarje, ki jih imenujejo upravitelji alternativnih investicijskih skladov. Zlasti bi morali za prenos, ki ga opravi depozitar KNPVP na podskrbnika, ki se nahaja zunaj Evropske unije, v vseh primerih veljati ustrezni zaščitni ukrepi, kot so minimalne kapitalske zahteve in učinkovit nadzor v zadevni državi. Končno, pregled je potreben tudi v zvezi z ohranitvijo izjem, ki subjektom v tretjih državah dovoljujejo delovanje v vlogi podskrbnika depozitarja KNPVP, čeprav ti subjekti ne izpolnjujejo zahtev za prenos, ki so določene v pravu Unije.

3.   Upravičenost delovanja v vlogi skrbnika KNPVP

ECB podpira uvedbo meril glede ustreznosti, v skladu s katerimi lahko v vlogi depozitarjev KNPVP delujejo samo kreditne institucije in investicijska podjetja. To bo zmanjšalo tveganje, da bi bili vlagatelji ogoljufani zaradi imenovanja depozitarja KNPVP, za katerega ne velja ustrezna stopnja ureditve in nadzora. Poleg tega je treba nadalje oceniti, ali predlagana ureditev kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja (3) zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe v zvezi z opravljanjem funkcij depozitarja KNPVP, ob upoštevanju obsega in zapletenosti KNPVP, v zvezi s katerimi se te funkcije opravljajo, ter tveganj glede odgovornosti, ki jih te funkcije povzročajo.

4.   Odgovornost

ECB meni, da bi bilo treba „zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati“ (4), zaradi katerih nastopi možnost, da depozitar pogodbeno omeji svojo odgovornost, podrobno določiti v delegiranih aktih Komisije, z navedbo kategorij sredstev, ki se lahko zaradi teh zunanjih dogodkov štejejo za izgubljena, in posebnih vrst predvidenih dogodkov.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana direktiva spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2013

Podpredsednik ECB

Vítor CONSTÂNCIO

---

(1)  COM(2012) 350 konč.

1

(2)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1. Glej Mnenje ECB CON/2009/81 z dne 16. oktobra 2009 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembi direktiv 2004/39/ES in 2009/.../ES (UL C 272, 13.11.2009, str. 1). Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

2

(3)  Glej predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011) 453 konč.) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011) 452 konč.).

3

(4)  Glej točko (f) člena 26b Direktive 2009/65/ES, ki ga vstavlja člen 1(8) predlagane direktive.

4

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Člen 1(3) |
| „3. | Člen 22 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  ‚Člen 22
      ...5.   Sredstva KNPVP se dajo v hrambo depozitarju, kot sledi:






  (a) | ... |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Člen 1(3)

„3.

Člen 22 se nadomesti z naslednjim besedilom:

‚Člen 22

5.   Sredstva KNPVP se dajo v hrambo depozitarju, kot sledi:

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

...

7.   Depozitar ne prenese svojih funkcij na tretje osebe, kot je navedeno v odstavkih 3 in 4.

...

Depozitar lahko prenese funkcije iz odstavka 5 samo na tretjo osebo, ki ima ves čas med izvajanjem nalog, ki so bile prenesene nanjo:

| (a) | strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zahtevnosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki so ji bili zaupani; |
| --- | --- |

(a)

strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zahtevnosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki so ji bili zaupani;

| (b) | glede nalog hrambe iz točke (a) odstavka 5 zanjo veljajo zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju, vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami, in nadzoru v zadevni jurisdikciji; |
| --- | --- |

(b)

glede nalog hrambe iz točke (a) odstavka 5 zanjo veljajo zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju, vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami, in nadzoru v zadevni jurisdikciji;

...

Ne glede na točko (b) tretjega pododstavka, kadar zakonodaja tretje države zahteva, da nekatere finančne instrumente hranijo lokalni subjekti in ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos iz navedene točke, lahko depozitar svoje funkcije prenese na tak lokalni subjekt v obsegu, ki ga zahteva zakonodaja tretje države, in samo, če ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos, in sicer samo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | vlagatelji v zadevnem KNPVP morajo biti pred samo naložbo ustrezno obveščeni o tem prenosu, ki je bil potreben zaradi pravnih omejitev v zakonodaji tretje države, in okoliščinah, ki ga upravičujejo; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelji v zadevnem KNPVP morajo biti pred samo naložbo ustrezno obveščeni o tem prenosu, ki je bil potreben zaradi pravnih omejitev v zakonodaji tretje države, in okoliščinah, ki ga upravičujejo;

| (b) | KNPVP ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naroči, naj hrambo teh finančnih instrumentov prenese na tak lokalni subjekt. |
| --- | --- |

(b)

KNPVP ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naroči, naj hrambo teh finančnih instrumentov prenese na tak lokalni subjekt.

...‘“

| „3. | Člen 22 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  ‚Člen 22
      ...5.   Sredstva KNPVP se dajo v hrambo depozitarju, kot sledi:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

„3.

Člen 22 se nadomesti z naslednjim besedilom:

‚Člen 22

5.   Sredstva KNPVP se dajo v hrambo depozitarju, kot sledi:

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

5a.   Depozitar ali katera koli oseba, na katero se prenese funkcija hrambe, ne sme ponovno uporabiti finančnih instrumentov in drugih sredstev, ki so v hrambi, na način, da bi jih obremenil ali prenesel na svoj račun, s sankcijo, da pogodbene določbe, ki dopuščajo ponovno uporabo, postanejo neveljavne.

...

7.   Depozitar ne prenese svojih funkcij na tretje osebe, kot je navedeno v odstavkih 3 in 4.

...

Depozitar lahko prenese funkcije iz odstavka 5 samo na tretjo osebo, ki ima ves čas med izvajanjem nalog, ki so bile prenesene nanjo:

| (a) | strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zahtevnosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki so ji bili zaupani; |
| --- | --- |

(a)

strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zahtevnosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki so ji bili zaupani;

| (b) | glede nalog hrambe iz točke (a) odstavka 5 zanjo veljajo zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju, vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami, in nadzoru v zadevni jurisdikciji; |
| --- | --- |

(b)

glede nalog hrambe iz točke (a) odstavka 5 zanjo veljajo zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju, vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami, in nadzoru v zadevni jurisdikciji;

...

Ne glede na točko (b) tretjega pododstavka, kadar zakonodaja tretje države zahteva, da nekatere finančne instrumente hranijo lokalni subjekti in ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos iz navedene točke, lahko depozitar svoje funkcije prenese na tak lokalni subjekt v obsegu, ki ga zahteva zakonodaja tretje države, in samo, če ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos, in sicer samo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | vlagatelji v zadevnem KNPVP morajo biti pred samo naložbo ustrezno obveščeni o tem, da je bil ta prenosu, ki ne izpolnjuje v celoti splošnih zahtev glede prenosa, določenih v pravu Unije, je bil potreben zaradi pravnih omejitev v zakonodaji tretje države, in okoliščinah, ki ga upravičujejo; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelji v zadevnem KNPVP morajo biti pred samo naložbo ustrezno obveščeni o tem, da je bil ta prenosu, ki ne izpolnjuje v celoti splošnih zahtev glede prenosa, določenih v pravu Unije, je bil potreben zaradi pravnih omejitev v zakonodaji tretje države, in okoliščinah, ki ga upravičujejo;

| (b) | KNPVP ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naroči, naj hrambo teh finančnih instrumentov prenese na tak lokalni subjekt. |
| --- | --- |

(b)

KNPVP ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naroči, naj hrambo teh finančnih instrumentov prenese na tak lokalni subjekt.

...‘“

Pojasnilo

ECB meni, da bi moral biti okvir KNPVP strožji od okvira, ki ga predvideva Direktiva o UAIS, in sicer pod nobenimi pogoji ne bi smel dopuščati, da depozitar ponovno uporabi sredstva. To je upravičeno, saj: (i) se produkti KNPVP na široko distribuirajo malim vlagateljem; in (ii) ponovna uporaba sredstev s strani depozitarja lahko zaradi vzvodov, ki izhajajo iz te prakse, povzroči tveganja, ki so pomembna z vidika finančne stabilnosti.

Za prenos, ki ga opravi depozitar KNPVP na podskrbnika, ki se nahaja zunaj Unije, bi optimalno morali veljati enaki zaščitni ukrepi, kot jih zahteva pravo Unije, na primer minimalne kapitalske zahteve in učinkovit nadzor v zadevni državi. Kadar se uporabijo izjeme, bi se morale jasno sporočiti vlagatelju. V tej zvezi zaščita malih vlagateljev terja strožja pravila za depozitarje KNPVP kot za depozitarje, ki jih imenujejo upravitelji alternativnih investicijskih skladov.

Sprememba 2

Člen 1(8)

| „8. | Vstavita se člena 26a in 26b:
  ‚Člen 26a
  ...
  Člen 26b
  1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 112 ter pod pogoji iz členov 112a in 112b sprejme ukrepe, ki določajo:
  ...






  (f) | kaj v skladu s členom 24(1) je mogoče razumeti kot zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.‘“ |
| --- | --- | --- |

„8.

Vstavita se člena 26a in 26b:

‚Člen 26a

...

Člen 26b

1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 112 ter pod pogoji iz členov 112a in 112b sprejme ukrepe, ki določajo:

...

(f)

kaj v skladu s členom 24(1) je mogoče razumeti kot zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.‘“

| „8. | Vstavita se člena 26a in 26b:
  ‚Člen 26a
  ...
  Člen 26b
  1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 112 ter pod pogoji iz členov 112a in 112b sprejme ukrepe, ki določajo:
  ...






  (f) | kaj v skladu s členom 24(1) je mogoče razumeti kot zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne, vključno s posebnimi vrstami teh dogodkov in kategorijami sredstev, ki se lahko zaradi teh zunanjih dogodkov štejejo za izgubljena.‘“ |
| --- | --- | --- |

„8.

Vstavita se člena 26a in 26b:

‚Člen 26a

...

Člen 26b

1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 112 ter pod pogoji iz členov 112a in 112b sprejme ukrepe, ki določajo:

...

(f)

kaj v skladu s členom 24(1) je mogoče razumeti kot zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne, vključno s posebnimi vrstami teh dogodkov in kategorijami sredstev, ki se lahko zaradi teh zunanjih dogodkov štejejo za izgubljena.‘“

Pojasnilo

„Zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati“, zaradi katerih nastopi možnost, da depozitar pogodbeno omeji svojo odgovornost, bi bilo treba podrobno določiti v delegiranih aktih Komisije, z navedbo kategorij sredstev, ki se lahko zaradi teh zunanjih dogodkov štejejo za izgubljena, in posebnih vrst teh predvidenih dogodkov.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/22

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

0,75 % 1. aprila 2013

Menjalni tečaji eura (2)

3. aprila 2013

2013/C 96/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2828 |
| JPY | japonski jen | 119,96 |
| DKK | danska krona | 7,4535 |
| GBP | funt šterling | 0,84840 |
| SEK | švedska krona | 8,3258 |
| CHF | švicarski frank | 1,2167 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,4465 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,828 |
| HUF | madžarski forint | 302,10 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7013 |
| PLN | poljski zlot | 4,1908 |
| RON | romunski leu | 4,4208 |
| TRY | turška lira | 2,3205 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2237 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3010 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9575 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5198 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5877 |
| KRW | južnokorejski won | 1 432,77 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,8463 |
| CNY | kitajski juan | 7,9639 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6095 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 504,21 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9540 |
| PHP | filipinski peso | 52,485 |
| RUB | ruski rubelj | 40,5150 |
| THB | tajski bat | 37,676 |
| BRL | brazilski real | 2,5912 |
| MXN | mehiški peso | 15,7274 |
| INR | indijska rupija | 69,8550 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2828

JPY

japonski jen

119,96

DKK

danska krona

7,4535

GBP

funt šterling

0,84840

SEK

švedska krona

8,3258

CHF

švicarski frank

1,2167

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,4465

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,828

HUF

madžarski forint

302,10

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7013

PLN

poljski zlot

4,1908

RON

romunski leu

4,4208

TRY

turška lira

2,3205

AUD

avstralski dolar

1,2237

CAD

kanadski dolar

1,3010

HKD

hongkonški dolar

9,9575

NZD

novozelandski dolar

1,5198

SGD

singapurski dolar

1,5877

KRW

južnokorejski won

1 432,77

ZAR

južnoafriški rand

11,8463

CNY

kitajski juan

7,9639

HRK

hrvaška kuna

7,6095

IDR

indonezijska rupija

12 504,21

MYR

malezijski ringit

3,9540

PHP

filipinski peso

52,485

RUB

ruski rubelj

40,5150

THB

tajski bat

37,676

BRL

brazilski real

2,5912

MXN

mehiški peso

15,7274

INR

indijska rupija

69,8550

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/23

---

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije

2013/C 96/06

V skladu z drugo alineo člena 9(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) se pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklaturi Evropske unije (2) spremenijo:

Na strani 116 se točka 1 pojasnjevalnih opomb k tarifnima podštevilkama „2707 99 91 in 2707 99 99 Drugo“ nadomesti z naslednjim besedilom:

| „1. | težka olja (razen surovih), dobljena z destilacijo visokotemperaturnega premogovega katrana, in proizvodi, ki so tem oljem podobni:






  (a) | če manj kot 65 vol. % proizvoda destilira pri temperaturi do 250 °C po metodi EN ISO 3405, ki je enakovredna metodi ASTM D 86; in |
| --- | --- | --- |

„1.

težka olja (razen surovih), dobljena z destilacijo visokotemperaturnega premogovega katrana, in proizvodi, ki so tem oljem podobni:

(a)

če manj kot 65 vol. % proizvoda destilira pri temperaturi do 250 °C po metodi EN ISO 3405, ki je enakovredna metodi ASTM D 86; in

| (b) | če je indeks njihove iglične penetracije 400 ali več pri temperaturi 25 °C po metodi EN 1426; in |
| --- | --- |

(b)

če je indeks njihove iglične penetracije 400 ali več pri temperaturi 25 °C po metodi EN 1426; in

| (c) | če imajo druge značilnosti kot proizvodi pod tarifno številko 2715 00 00. |
| --- | --- |

(c)

če imajo druge značilnosti kot proizvodi pod tarifno številko 2715 00 00.

Gostota teh proizvodov običajno presega 1,000 g/cm3 pri temperaturi 15 °C po metodi EN ISO 12185.

Proizvodi, ki ne izpolnjujejo pogojev, navedenih v točkah od (a) do (c), se uvrščajo skladno z njihovimi značilnostmi, na primer pod tarifne podštevilke 2707 10 10 do 2707 30 90, 2707 50 10, 2707 50 90, pod tarifno številko 2708, pod tarifne podštevilke 2710 19 31 do 2710 19 99, 2713 20 00 ali pod tarifno številko 2715 00 00;“

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

(2)  UL C 137, 6.5.2011, str. 1.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski parlament

| 4.4.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 96/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 96/24

---

RAZPIS ZA PREDLOŽITEV NOMINACIJ ZA IZVOLITEV NA POLOŽAJ EVROPSKEGA VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC

2013/C 96/07

Ob upoštevanju členov 24 in 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju predpisov in splošnih pogojev, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic in jih je Evropski parlament sprejel 9. marca 1994 (1), zlasti njihovih členov 6 in 7, vsebovanih v Prilogi XI k Poslovniku Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju člena 204 Poslovnika Evropskega parlamenta,

ker bo Evropski parlament izvolil evropskega varuha človekovih pravic za preostanek parlamentarnega obdobja 2009–2014,

ker je evropski varuh človekovih pravic lahko ponovno imenovan,

ker je evropski varuh človekovih pravic izbran med osebami, ki so državljani Unije, imajo polne državljanske in politične pravice in vsa potrebna zagotovila neodvisnosti ter izpolnjujejo pogoje za izvajanje najvišje sodniške funkcije v svoji državi ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha človekovih pravic,

| 1. | se s tem poziva k predložitvi nominacij za izvolitev na položaj evropskega varuha človekovih pravic, ki ga bo izvolil Evropski parlament. |
| --- | --- |

1.

se s tem poziva k predložitvi nominacij za izvolitev na položaj evropskega varuha človekovih pravic, ki ga bo izvolil Evropski parlament.

| 2. | Kandidata mora podpreti vsaj štirideset poslancev Evropskega parlamenta iz najmanj dveh držav članic; priložena morajo biti prepričljiva dokazila o izpolnjevanju pogojev, določenih v predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, kakor tudi slovesna zaprisega kandidata, da po izvolitvi med svojim mandatom ne bo opravljal drugih pridobitnih ali nepridobitnih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Kandidata mora podpreti vsaj štirideset poslancev Evropskega parlamenta iz najmanj dveh držav članic; priložena morajo biti prepričljiva dokazila o izpolnjevanju pogojev, določenih v predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, kakor tudi slovesna zaprisega kandidata, da po izvolitvi med svojim mandatom ne bo opravljal drugih pridobitnih ali nepridobitnih dejavnosti.

| 3. | Nominacije je treba poslati predsedniku Evropskega parlamenta do 8. maja 2013 (2). |
| --- | --- |

3.

Nominacije je treba poslati predsedniku Evropskega parlamenta do 8. maja 2013 (2).

M. SCHULZ

Predsednik Evropskega parlamenta

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

1

(2)  Nominacije je treba poslati na naslov:

2

| The President of the European Parliament |
| --- |
| (Nominations to the post of European Ombudsman) |
| Louise Weiss Building |
| Allée du Printemps |
| BP 1024/F |
| 67070 Strasbourg cedex |
| FRANCE |

The President of the European Parliament

(Nominations to the post of European Ombudsman)

Louise Weiss Building

Allée du Printemps

BP 1024/F

67070 Strasbourg cedex

FRANCE

ali

| Paul-Henri Spaak Building |
| --- |
| Rue Wiertz/Wiertzstraat |
| 1047 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Paul-Henri Spaak Building

Rue Wiertz/Wiertzstraat

1047 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---