# Den Europæiske Unions C 57/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.057.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 57 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang27. februar 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.057.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 57

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang27. februar 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 057/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6787 — IHI Corporation/IHI Charging Systems International) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 057/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6787 — IHI Corporation/IHI Charging Systems International) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 057/02 | Euroens vekselkurs | 2 |
| | Revisionsretten |
| 2013/C 057/03 | Særberetning nr. 24/2012 Den Europæiske Unions Solidaritetsfonds reaktion på jordskælvet i Abruzzo i 2009: foranstaltningernes relevans og omkostningerne forbundet med dem | 3 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 057/02

Euroens vekselkurs

2

Revisionsretten

2013/C 057/03

Særberetning nr. 24/2012 Den Europæiske Unions Solidaritetsfonds reaktion på jordskælvet i Abruzzo i 2009: foranstaltningernes relevans og omkostningerne forbundet med dem

3

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 057/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6875 — TenneT Offshore/Mitsubishi Corporation/TenneT Offshore 8) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 4 |
| 2013/C 057/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6859 — Mitsubishi Corporation/Isuzu Motors/Isuzu Motors India Private Limited) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 5 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 057/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 6 |
| 2013/C 057/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |
| 2013/C 057/08 | Klage CHAP(2012) 1860 — anerkendelse af modtagelse og informering om planlagt henlæggelse | 17 |
| 2013/C 057/09 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 19 |
| 2013/C 057/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 24 |
| 2013/C 057/11 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 28 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2013/C 057/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6875 — TenneT Offshore/Mitsubishi Corporation/TenneT Offshore 8) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

4

2013/C 057/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6859 — Mitsubishi Corporation/Isuzu Motors/Isuzu Motors India Private Limited) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

5

ANDET

Europa-Kommissionen

2013/C 057/06

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

6

2013/C 057/07

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

11

2013/C 057/08

Klage CHAP(2012) 1860 — anerkendelse af modtagelse og informering om planlagt henlæggelse

17

2013/C 057/09

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

19

2013/C 057/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

24

2013/C 057/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6787 — IHI Corporation/IHI Charging Systems International)

(EØS-relevant tekst)

2013/C 57/01

Den 19. februar 2013 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6787. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6787. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/2

---

Euroens vekselkurs (1)

26. februar 2013

2013/C 57/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3077 |
| JPY | japanske yen | 120,20 |
| DKK | danske kroner | 7,4589 |
| GBP | pund sterling | 0,86330 |
| SEK | svenske kroner | 8,4594 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2167 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,4595 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,561 |
| HUF | ungarske forint | 294,93 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6996 |
| PLN | polske zloty | 4,1678 |
| RON | rumænske leu | 4,3780 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3637 |
| AUD | australske dollar | 1,2763 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3418 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,1467 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5805 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6209 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 425,53 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,5378 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,1481 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5925 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 694,71 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0566 |
| PHP | filippinske pesos | 53,373 |
| RUB | russiske rubler | 40,0105 |
| THB | thailandske bath | 39,009 |
| BRL | brasilianske real | 2,5922 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,7459 |
| INR | indiske rupee | 70,7400 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3077

JPY

japanske yen

120,20

DKK

danske kroner

7,4589

GBP

pund sterling

0,86330

SEK

svenske kroner

8,4594

CHF

schweiziske franc

1,2167

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,4595

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,561

HUF

ungarske forint

294,93

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6996

PLN

polske zloty

4,1678

RON

rumænske leu

4,3780

TRY

tyrkiske lira

2,3637

AUD

australske dollar

1,2763

CAD

canadiske dollar

1,3418

HKD

hongkongske dollar

10,1467

NZD

newzealandske dollar

1,5805

SGD

singaporeanske dollar

1,6209

KRW

sydkoreanske won

1 425,53

ZAR

sydafrikanske rand

11,5378

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,1481

HRK

kroatiske kuna

7,5925

IDR

indonesiske rupiah

12 694,71

MYR

malaysiske ringgit

4,0566

PHP

filippinske pesos

53,373

RUB

russiske rubler

40,0105

THB

thailandske bath

39,009

BRL

brasilianske real

2,5922

MXN

mexicanske pesos

16,7459

INR

indiske rupee

70,7400

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/3

---

Særberetning nr. 24/2012 »Den Europæiske Unions Solidaritetsfonds reaktion på jordskælvet i Abruzzo i 2009: foranstaltningernes relevans og omkostningerne forbundet med dem«

2013/C 57/03

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2012 »Den Europæiske Unions Solidaritetsfonds reaktion på jordskælvet i Abruzzo i 2009: foranstaltningernes relevans og omkostningerne forbundet med dem« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu

Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave ved henvendelse til:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| »Revision: Udarbejdelse af beretninger« |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

»Revision: Udarbejdelse af beretninger«

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU Bookshop.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/4

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6875 — TenneT Offshore/Mitsubishi Corporation/TenneT Offshore 8)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2013/C 57/04

| 1. | Den 19. februar 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mitsubishi Corporation (»MC«, Japan) og TenneT Offshore GmbH (»TOG«, Tyskland), der er fuldt eget af TenneT Holding B.V., gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over TenneT Offshore 8. Beteiligungsgesellschaft mbH (»HoldCo I«, Tyskland), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). TOG er indtil videre eneaktionær i HoldCo I. |
| --- | --- |

1.

Den 19. februar 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mitsubishi Corporation (»MC«, Japan) og TenneT Offshore GmbH (»TOG«, Tyskland), der er fuldt eget af TenneT Holding B.V., gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over TenneT Offshore 8. Beteiligungsgesellschaft mbH (»HoldCo I«, Tyskland), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). TOG er indtil videre eneaktionær i HoldCo I.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | MC: almindelige handelsaktiviteter inden for forskellige industrier, bl.a. energi, metaller, maskiner, kemikalier, fødevarer og almindelige varer |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

MC: almindelige handelsaktiviteter inden for forskellige industrier, bl.a. energi, metaller, maskiner, kemikalier, fødevarer og almindelige varer

| — | TOG: er aktiv inden for sektoren for offshore-elektricitetstransmission i Tyskland. |
| --- | --- |

—

TOG: er aktiv inden for sektoren for offshore-elektricitetstransmission i Tyskland.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6875 — TenneT Offshore/Mitsubishi Corporation/TenneT Offshore 8 sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6875 — TenneT Offshore/Mitsubishi Corporation/TenneT Offshore 8 sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/5

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6859 — Mitsubishi Corporation/Isuzu Motors/Isuzu Motors India Private Limited)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2013/C 57/05

| 1. | Den 20. februar 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mitsubishi Corporation (»MC«, Japan) og Isuzu Motors Ltd (»Isuzu«, Japan) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Isuzu Motors India Private Ltd, (»Isuzu India«, Indien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 20. februar 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mitsubishi Corporation (»MC«, Japan) og Isuzu Motors Ltd (»Isuzu«, Japan) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Isuzu Motors India Private Ltd, (»Isuzu India«, Indien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | MC: leverandør af energi, metaller, maskineri, kemikalier, fødevarer og almindelige handelsvarer |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

MC: leverandør af energi, metaller, maskineri, kemikalier, fødevarer og almindelige handelsvarer

| — | Isuzu: fremstilling og levering af motorkøretøjer og motorkomponenter. |
| --- | --- |

—

Isuzu: fremstilling og levering af motorkøretøjer og motorkomponenter.

| 3. | Isuzu India: vil være aktiv inden for fremstilling og levering af motorkøretøjer og reservedele i Indien og muligvis også på tilgrænsende vækstmarkeder. Isuzu India vil ikke være aktiv i EØS. |
| --- | --- |

3.

Isuzu India: vil være aktiv inden for fremstilling og levering af motorkøretøjer og reservedele i Indien og muligvis også på tilgrænsende vækstmarkeder. Isuzu India vil ikke være aktiv i EØS.

| 4. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

4.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 5. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6859 — Mitsubishi Corporation/Isuzu Motors/Isuzu Motors India Private Limited sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6859 — Mitsubishi Corporation/Isuzu Motors/Isuzu Motors India Private Limited sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/6

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 57/06

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»POPERINGSE HOPSCHEUTEN«/»POPERINGSE HOPPESCHEUTEN«

EF Nr.: BE-PGI-0005-0968-22.02.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Belgien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Klasse 1.6. | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Klasse 1.6.

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« er skud, som vokser meget langsomt på den del af humleplanten (Humulus Lupulus), der er under jorden. Når de er færdige med at vokse, har de en diameter på 3-5 mm og en længde på 4-8 cm.»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« har altid en flot hvid farve, er uden jord og sygdoms- og parasitfri. De har en fast konsistens og er sprøde (hverken strengede eller træagtige), så de brækker nemt, uden at enderne blive trævlede. »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« har spor af ledknuder (ulig f.eks. sojaskud).

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« smager meget karakteristisk, men smagen kan bedst beskrives som typisk »nøddeagtig« med en antydning af cikorie. Det er kun gennem sammenligning, som imidlertid er svær at foretage, at de organoleptiske egenskaber kan beskrives. Disse humleskud giver mindelser om portulak, tykke bønnespirer eller den cremede nøddeagtige smag af havrerod. Smagen er frisk og meget »jordagtig«.

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« har et meget højt indhold af proteiner, indeholder ikke fedt og har derfor ikke noget kalorieindhold. »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« har også et stort indhold af mikronæringsstoffer og vitaminer, navnlig B-vitaminer.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

De følgende etaper i produktionen af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område: tildækningen af humleplanterne med jord, fjernelse af de udløbere, som humleskuddene vokser på, samt høst. Dette gælder både de planter, der vokser udendørs, og dem, der dyrkes i opvarmede drivhuse.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

For at sikre deres autencitet og tilknytningen til det lokale område skal »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« sorteres, emballeres og mærkes inden for det geografiske område. Når »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« er færdigemballeret, kan de frit distribueres via kanaler uden for det geografiske område.

Pakningen inden for det geografiske område skal sikre produktets oprindelse, sporbarhed, kvalitet og ry og er nødvendig for at kunne opnå den rette kvalitet. Herved garanteres en meget kort vej mellem høst (på markerne og i drivhusene i det geografiske område) og emballering, og det er til gavn for den endelige kvalitet. »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, som er et skrøbeligt og sårbart produkt, har ikke godt af at blive flyttet for meget rundt på.

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Produktet, som er beregnet for konsum, skal være forsynet med mærkning, der angiver følgende:

| — | »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, navnet på producenten + individuelt identifikationsnummer |
| --- | --- |

—

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, navnet på producenten + individuelt identifikationsnummer

| — | produktsporingsmærkning, som producenten er ansvarlig for sammen med producentsammenslutningen |
| --- | --- |

—

produktsporingsmærkning, som producenten er ansvarlig for sammen med producentsammenslutningen

| — | EU’s BGB-symbol. |
| --- | --- |

—

EU’s BGB-symbol.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet omfatter byen Poperinge (omfattende følgende kommuner ud over Poperinges bycentrum: Krombeke, Proven, Reningelst, Roesbrugge-Haringe og Watou), nabobyen Ieper (omfattende følgende kommuner ud over Ieper bycentrum: Boezinge, Brielen, Dikkebus, Elverdinge, Hollebeke, Sint-Jan, Vlamertinge, Voormezele, Zillebeke og Zuidschote) og nabokommunen Vleteren (omfattende Westvleteren, Oostvleteren og Woesten).

5.   Tilknytning til det geografiske område:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« er baseret på produktets ry og den lokale traditionelle produktion i Poperinge-området.

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Der er en række grunde til, at man producerer »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« i dette område.

Den første er de lokale jordbunds- og vejrforhold. I Poperinge har man en jordbund af Ldcz-typen: moderat fugtig sandet lerjord med en tydeligt markeret fragmenteret B-horisont. De lavere jordbundslag er tættere, hvilket muliggør hurtig dræning af underjorden.

God, dyb og veldrænet sandet lerjord med et godt kalkindhold er ideel til at dyrke humle. Jorden skal indeholde en del fugtighed som kan trækkes op fra de dybere lag.

Poperinge-området har ligesom resten af Vestflandern et tempereret kystklima med tørre vintre og varme, fugtige somre. Havets nærhed har en dæmpende indvirkning på ekstreme temperaturer. Den årlige nedbør er på 825 mm. Denne type klima er velegnet til dyrkning af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«.

De lokale landmænd har desuden gennem årtier erhvervet en omfattende ekspertise med hensyn til dyrkning af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«.

Landmændene dyrker og høster humleskuddene på to forskellige måder. Man anvender den gamle, traditionelle metode, hvor de dyrkes på marker — en metode, der frem til i dag er blevet anvendt i alle de områder, hvor der dyrkes humle, herunder i Poperinge. Som led i et videnskabeligt studie forsøgte man imidlertid i 1983 at dyrke humleskud i et opvarmet drivhus. Denne anden metode anvendes kun i Poperinge-området, hvor en tredjedel af produktionen af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« finder sted i opvarmede drivhuse, og to tredjedele udendørs på marker. Kombinationen af de to dyrkningsmetoder er specifik for det geografiske område. Eftersom høsten af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« er meget arbejdskraftintensiv og skal gennemføres med stor omhu og opmærksomhed for ikke at beskadige de skrøbelige humleskud, er producenterne nødt til at have en særlig knowhow og særlige færdigheder.

I 1983 oprettedes Keurbroederschap De Witte Ranke (den hvide humlerankes broderskab) opkaldt efter en humlesort, der var almindelig på det tidspunkt. Broderskabet havde og har stadig til formål at fremme Westhoeks interesser i almindelighed og i særdeleshed Poperinge-området og dyrkningen af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«.

5.2.   Produktets egenart:

Blandt de mange forskellige humleskud, der findes på markedet, udgør »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« et meget specielt produkt, for det første på grund af deres særlige opbygning. Kun den sprøde del af humleskuddet — den øverste del, der er et sprødt hvidt skud på 5-8 cm — brækkes af ved skuddets anden ledknude og spises.

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« har en meget speciel smag, som ikke er nem at beskrive. Nærmest kommer man med beskrivelsen af smagen som værende »typisk cremet, nøddeagtig med en antydning af cikorie«. Denne karakteristiske, friske og jordagtige smag er til dels resultatet af den særlige jordbund og klimaet i det afgrænsede geografiske område.

Eftersom »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« er et typisk sæsonprodukt, der kun kan høstes fra udgangen af december til udgangen af april, er de kun på markedet i en begrænset periode hvert år.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Humle var en vigtig afgrøde for ølbrygningen i Belgien. Øl var i middelalderen et populært alternativ til vand, som var mindre rent. Fra det 13. århundrede blev humle brugt i bryggerier og erstattede de hemmelige blandinger af bitre og aromatiske urter (det såkaldte gruut). Humlen blev introduceret i Poperinge for at erstatte klædeindustrien. Det hedder sig, at John Zonder Vrees (John den frygtløse) i det 15. århundrede opfordrede befolkningen i Poperinge, som havde mistet retten til at fremstille klæde, til at dyrke humle.

Jordbunden og klimaet gør, at Poperinge-området er ideelt til at dyrke humle. På den måde blev området omkring Poperinge — og Asse-Aalst — til Europas humlekammer.

En af de afgørende etaper i forbindelse med dyrkning af humle er fjernelsen af overskydende skud. Man lader to eller tre skud sidde tilbage på hver plante. De danner nye ranker, hvor humlekopperne kan gro.

Selv om humleskuddene således hovedsagelig var et biprodukt ved humledyrkningen, var de en velkommen delikatesse i det tidlige forår, når der stadig ikke var friske grøntsager fremme.

Der findes henvisninger til »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, der går helt tilbage til det 16. århundrede, da skuddene mentes at have helbredsfremmende egenskaber.

I 1554 skrev lægen Rembert Dodoens således, at »humleskuddene anvendes i mad og medvirker til at forbedre smagen«. Dodoens mente også, at »Poperingse hopscheuten« havde helbredsfremmende egenskaber. »Styrke og vitalitet«. Humlens skud eller unge spirer bruges i madlavning. Selv om de i højere grad tjener til at forstærke smagen end at sikre kroppen næring — for de har kun ringe ernæringsmæssig værdi — har de en positiv indvirkning på tarmsystemet, da de letter urinering og afføring og styrker maven.

I 1581 udgav Matthias de Lobel (25), som var læge og urteekspert, sin »Krudtboeck« (Bog om Urter), hvor han beskriver, hvordan man kan spise rodskud som en form for grøntsag:

De unge skud af både vild og dyrket humle, som først kommer frem i slutningen af marts eller starten af april, spises af borgerne i stedet for salat. De har en lækker cikorieagtig smag og er temmelig varme:

Senere optræder henvisningerne til »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« stadigt hyppigere. Kendskabet til dyrkning og anvendelse af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, som er erhvervet op gennem århundrederne i det pågældende geografiske område er af en sådan karakter, at man med rette kan sige, at de lokale producenter har erhvervet en særlig teknisk viden og er i besiddelse af forskellige færdigheder, som man ikke finder i andre regioner (f.eks. dyrkningen i drivhuse).

Det forhold, at der i et stort antal (historiske) tekster henvises til »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« og til regionen kan også ses som et udtryk for et produktry, der direkte kan tillægges produktet, producenternes dyrkningsteknikker og det geografiske område. At der stadig investeres i »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« fremgår af, at der fortsat gennemføres videnskabelige studier af de teknikker, der anvendes til at dyrke de forskellige sorter af planten. En række restauranter i Poperinge-området har siden udgangen af det 19. århundrede serveret retter indeholdende »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«. Nogle er gået så vidt som til at anvende dem i alle retter på deres menu. Det ry, som »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« nyder, fremgår også af det store antal artikler i bøger og pressen om lokale restauranters anvendelse af skuddene, der jævnligt omtales som »Poperinges hvide guld«.

»Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« har mange forskellige anvendelsesmuligheder. Hvert år i sæsonen sørger den gastronomiske presse for en bred dækning af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, der opfattes som en ægte delikatesse. En række særlige opskrifter, der indeholder »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«, kan findes både på internettet og i mange forskellige kogebøger.

Hvert år i foråret arrangerer Den Hvide Humlerankes Broderskab og Poperinge by humleskudsfestivalen, hvor »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« spiller en central rolle. De bedste restauranter i Poperinge tilbyder en speciel menu med retter indeholdende »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«. Forskellige producenter holder også åbent hus-dage, som giver forbrugerne mulighed for på første hånd at informere sig om dyrkningen af »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«. For at markere sit 25 års jubilæum udgav Broderskabet i 2008 en bog, der specifikt var helliget »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten«.

Restauranterne og forbrugerne ser hvert år forventningsfuldt frem til sæsonens første »Poperingse hopscheuten«/»Poperingse hoppescheuten« således som det fremgår af salget af de første forsyninger i december, hvor købere fra Belgien og udlandet altid betaler høje priser for de første skud.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

| | http://lv.vlaanderen.be/nlapps/data/docattachments/dossier%20met%20bijlagen.pdf
  eller |
| --- | --- |

http://lv.vlaanderen.be/nlapps/data/docattachments/dossier%20met%20bijlagen.pdf

eller

| | http://www.vlaanderen.be/landbouw — beleid (politik) — kwaliteitssystemen (kvalitetssystemer) — Europese kwaliteitssystemen (Europæiske kvalitetssystemer) — vlaamse dossiers (flamske dossierer) |
| --- | --- |

http://www.vlaanderen.be/landbouw — beleid (politik) — kwaliteitssystemen (kvalitetssystemer) — Europese kwaliteitssystemen (Europæiske kvalitetssystemer) — vlaamse dossiers (flamske dossierer)

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

---

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 57/07

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»PIMENT D'ESPELETTE«/»PIMENT D'ESPELETTE-EZPELETAKO BIPERRA«

EF-Nr.: FR-PDO-0105-0131-04.04.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — | ☒ | Geografisk område |
| — | ☒ | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — | ☒ | Mærkning |
| — | ☒ | Krav i de nationale bestemmelser |
| — |  | Andet |

—



Produktets betegnelse

—

☒

Varebeskrivelse

—

☒

Geografisk område

—

☒

Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—

☒

Mærkning

—

☒

Krav i de nationale bestemmelser

—



Andet

2.   Type ændring(er):

| — | ☒ | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

☒

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

| — | Der er foretaget en ajourføring af henvisningerne til den ansvarlige myndighed i medlemsstaten; |
| --- | --- |

—

Der er foretaget en ajourføring af henvisningerne til den ansvarlige myndighed i medlemsstaten;

| — | Varebeskrivelse: Kriterier med hensyn til duft var fejlagtigt blevet angivet i varespecifikationen og er blevet fjernet. Beskrivelsen er desuden gjort mere præcis og er blevet suppleret med beskrivende produktoplysninger, som var defineret i de nationale tekster vedrørende BOB (dekret om den beskyttede oprindelsesbetegnelse, den tekniske gennemførelsesforordning og forordningen om produktgodkendelse):






  — | for den hele friske chili og chili på snor: det glatte skind |
| --- | --- | --- |

—

Varebeskrivelse: Kriterier med hensyn til duft var fejlagtigt blevet angivet i varespecifikationen og er blevet fjernet. Beskrivelsen er desuden gjort mere præcis og er blevet suppleret med beskrivende produktoplysninger, som var defineret i de nationale tekster vedrørende BOB (dekret om den beskyttede oprindelsesbetegnelse, den tekniske gennemførelsesforordning og forordningen om produktgodkendelse):

—

for den hele friske chili og chili på snor: det glatte skind

| — | for pulveret: fintmalet (partikler på 5 mm eller derunder), organoleptiske egenskaber, orange eller rødbrun farve, fugtighedsindhold på under 12 % |
| --- | --- |

—

for pulveret: fintmalet (partikler på 5 mm eller derunder), organoleptiske egenskaber, orange eller rødbrun farve, fugtighedsindhold på under 12 %

| — | Geografisk område: Der er foretaget præciseringer af listen over de etaper, der skal finde sted i produktionsområdet (produktion, forarbejdning, pakning), og af proceduren for identifikation af parceller. Der er tale om en simpel gengivelse af formuleringen i dekretet om betegnelsen |
| --- | --- |

—

Geografisk område: Der er foretaget præciseringer af listen over de etaper, der skal finde sted i produktionsområdet (produktion, forarbejdning, pakning), og af proceduren for identifikation af parceller. Der er tale om en simpel gengivelse af formuleringen i dekretet om betegnelsen

| — | Bevis for oprindelse: Der er tilføjet bestemmelser vedrørende kontrol og oprindelsesgaranti samt betegnelsens sporbarhed, som er ændret som følge af reformen af kontrolsystemet for beskyttede oprindelsesbetegnelser i Frankrig |
| --- | --- |

—

Bevis for oprindelse: Der er tilføjet bestemmelser vedrørende kontrol og oprindelsesgaranti samt betegnelsens sporbarhed, som er ændret som følge af reformen af kontrolsystemet for beskyttede oprindelsesbetegnelser i Frankrig

| — | Produktionsmetode: Dette afsnit er på grundlag af de nationale tekster om den beskyttede oprindelsesbetegnelse blevet suppleret med oplysninger vedrørende sortsbeskrivelsen, betingelserne for afgrødeetablering og dyrkning på parcellen (dyrket parcel forbeholdt dyrkning af chili under betegnelsen, plastfolie begrænset til to tilgrænsende rækker, afstand mellem planterne på mindst 40 cm, forbud mod brug af slam, bykompost og affald fra rensningsanlæg), betingelserne for tilladelse til kunstvanding efter 15. juli, brug af uvævet materiale til frostbeskyttelse, forbud mod systematisk plantebeskyttelsesbehandling, retningslinjerne for beregning af udbyttet (en chilis gennemsnitsvægt fastsættes til 35 gram, den mængde chili, der skal bruges til at opnå et kilo pulver, er fastsat til 8 kg), høst, sortering (tørret chili, rent og uden urenheder, kassering af beskadigede, spaltede eller deforme chilifrugter, højst 48 timer mellem høst og sortering) og tørring (forbud mod enhver tørring i ovn eller kraftig tørring, naturlig tørring, kun ventilation uden varmesystem er tilladt). Det præciseres, at pakning i glas er tilladt ud over vakuumemballering i forbindelse med markedsføring af Piment d'Espelette i pulverform |
| --- | --- |

—

Produktionsmetode: Dette afsnit er på grundlag af de nationale tekster om den beskyttede oprindelsesbetegnelse blevet suppleret med oplysninger vedrørende sortsbeskrivelsen, betingelserne for afgrødeetablering og dyrkning på parcellen (dyrket parcel forbeholdt dyrkning af chili under betegnelsen, plastfolie begrænset til to tilgrænsende rækker, afstand mellem planterne på mindst 40 cm, forbud mod brug af slam, bykompost og affald fra rensningsanlæg), betingelserne for tilladelse til kunstvanding efter 15. juli, brug af uvævet materiale til frostbeskyttelse, forbud mod systematisk plantebeskyttelsesbehandling, retningslinjerne for beregning af udbyttet (en chilis gennemsnitsvægt fastsættes til 35 gram, den mængde chili, der skal bruges til at opnå et kilo pulver, er fastsat til 8 kg), høst, sortering (tørret chili, rent og uden urenheder, kassering af beskadigede, spaltede eller deforme chilifrugter, højst 48 timer mellem høst og sortering) og tørring (forbud mod enhver tørring i ovn eller kraftig tørring, naturlig tørring, kun ventilation uden varmesystem er tilladt). Det præciseres, at pakning i glas er tilladt ud over vakuumemballering i forbindelse med markedsføring af Piment d'Espelette i pulverform

| — | Mærkning: Betegnelserne »appellation d’origine contrôlée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og »AOC« (BOB) fjernes, og der indføres en forpligtelse til at bruge Den Europæiske Unions logo for beskyttet oprindelsesbetegnelse |
| --- | --- |

—

Mærkning: Betegnelserne »appellation d’origine contrôlée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og »AOC« (BOB) fjernes, og der indføres en forpligtelse til at bruge Den Europæiske Unions logo for beskyttet oprindelsesbetegnelse

| — | Krav i nationale bestemmelser: Kravene i de nationale bestemmelser er suppleret med en tabel over de vigtigste kontrolpunkter, og hvordan de skal evalueres efter fransk lovgivning. |
| --- | --- |

—

Krav i nationale bestemmelser: Kravene i de nationale bestemmelser er suppleret med en tabel over de vigtigste kontrolpunkter, og hvordan de skal evalueres efter fransk lovgivning.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

»PIMENT D'ESPELETTE«/»PIMENT D'ESPELETTE-EZPELETAKO BIPERRA«

EF-Nr.: FR-PDO-0105-0131-04.04.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Piment d'Espelette«/»Piment d'Espelette-Ezpeletako Biperra«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.8 | (krydderier) |
| --- | --- |

Kategori 1.8

(krydderier)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Piment d’Espelette«/»Piment d’Espelette-Ezpeletako Biperra« omfatter chili af sorten Capsicum annuum i form af friske hele chilifrugter, chilifrugter på snor eller i pulverform. Chilifrugterne stammer fra frø af sorten Gorria eller en lignende sort med følgende plantekarakteristika: etårig urteagtig plante, der kan blive 80 cm høj. Hele, ovale toradede blade. Enlige hvide blomster i bladhjørnerne. En kødet, hængende kegleformet frugt, som er rød, når den er moden. En væg deler frugten, ufuldstændigt i toppen, i tre rum indeholdende talrige kerner. Producenterne må anvende frø fra deres egen bedrift..

»Piment d'Espelette« er kendetegnet ved en kraftig duft, der domineres af en frugtagtig og/eller ristet aroma, der undertiden suppleres med nuancer af nyslået hø og ledsages af en stærk, men ikke brændende smag, der fornemmes i ganen. »Piment d'Espelette« er rød, når den er moden, og markedsføres i tre former:

| — | friske, hele chilifrugter: Frugten har ingen grønne flader, formen er regelmæssig og kegleformet. Skindet er glat, og frugtens længde er mellem 7 og 14 cm uden stilk |
| --- | --- |

—

friske, hele chilifrugter: Frugten har ingen grønne flader, formen er regelmæssig og kegleformet. Skindet er glat, og frugtens længde er mellem 7 og 14 cm uden stilk

| — | på snor: Chilifrugterne sættes på snor to og to (sildebensform) eller tre og tre (i trekant) eller fire og fire (i kors). De er røde med en regelmæssig kegleform, har et glat skind og en længde på mellem 7 og 14 cm uden stilk. Der kan være 20, 30, 40, 60, 80 eller 100 chilifrugter i ensartet størrelse på en snor. Helhedsindtrykket af snoren med de opbundne frugter skal være harmonisk og regelmæssig og det samme gælder chilifrugternes form og størrelse. Opbindningen skal gøre det muligt for frugterne at tørre og modne |
| --- | --- |

—

på snor: Chilifrugterne sættes på snor to og to (sildebensform) eller tre og tre (i trekant) eller fire og fire (i kors). De er røde med en regelmæssig kegleform, har et glat skind og en længde på mellem 7 og 14 cm uden stilk. Der kan være 20, 30, 40, 60, 80 eller 100 chilifrugter i ensartet størrelse på en snor. Helhedsindtrykket af snoren med de opbundne frugter skal være harmonisk og regelmæssig og det samme gælder chilifrugternes form og størrelse. Opbindningen skal gøre det muligt for frugterne at tørre og modne

| — | i pulverform: Pulveret fremstilles ved forarbejdning af chilifrugter, der udelukkende stammer fra samme bedrift. Formalingen sker efter en modningsperiode og efter sluttørring i ovn. »Piment d'Espelette«-pulveret er orange til rødbrunt. Det skal være tilstrækkelig fint malet, så ingen partikler er større end 5 mm. »Piment d'Espelette«-pulver er kendetegnet ved en stærk duft, som er domineret af en frugtagtig eller ristet aroma og/eller duft af nyslået hø, det har en stærk, men ikke brændende smag, der holder i kortere eller længere tid og gradvist fornemmes i ganen og/eller mærkes som en følelse af varme i munden. »Piment d'Espelette«-pulver kan have en sødlig og/eller let bitter smag. Fugtindholdet i chilipulveret er under 12 %. |
| --- | --- |

—

i pulverform: Pulveret fremstilles ved forarbejdning af chilifrugter, der udelukkende stammer fra samme bedrift. Formalingen sker efter en modningsperiode og efter sluttørring i ovn. »Piment d'Espelette«-pulveret er orange til rødbrunt. Det skal være tilstrækkelig fint malet, så ingen partikler er større end 5 mm. »Piment d'Espelette«-pulver er kendetegnet ved en stærk duft, som er domineret af en frugtagtig eller ristet aroma og/eller duft af nyslået hø, det har en stærk, men ikke brændende smag, der holder i kortere eller længere tid og gradvist fornemmes i ganen og/eller mærkes som en følelse af varme i munden. »Piment d'Espelette«-pulver kan have en sødlig og/eller let bitter smag. Fugtindholdet i chilipulveret er under 12 %.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter:

Ikke relevant

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse:

Ikke relevant

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Chilifrugterne skal være dyrket og forarbejdet inden for det afgrænsede geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Pakningen finder sted i produktionsområdet. Dette krav skal sikre, at både produktets ægthed og dets kvaliteter og egenskaber bibeholdes og samtidig beskytte oprindelsesbetegnelsen »Piment d’Espelette«.

Chilifrugten høstes, når den er rød (uden nogen grønfarvning), hvor modenheden er optimal. Der høstes løbende. På grund af chilifrugternes modenhed, er de skrøbelige, og skal derfor behandles meget nænsomt efter høst. Bestemmelserne i varespecifikationen har til formål at bevare chilifrugtens særlige kendetegn.

Inden for 48 timer efter høsten sorteres chilifrugterne, og de forsendes enten friske eller på snor eller hensættes til modning med henblik på fremstilling af pulver.

De chilifrugter, der skal pakkes friske eller sættes på snor, sorteres individuelt. Dette arbejde kræver en særlig faglig dygtighed med hensyn til vurdering af produktet for at sikre, at chilifrugterne har en upåklagelig kvalitet (regelmæssig kegleform, glat skind og en længde på mellem 7 og 14 cm).

Inden forsendelsen opbevares de hele friske chilifrugter på en sådan måde, at de er beskyttet mod sollys og fugt. De pakkes i små kasser med åbninger, som identificeres og udelukkende anvendes til »Piment d'Espelette«. De små kasser kan højst indeholde 15 kg, idet de højst må være 25 cm høje.

Chilifrugter, der skal sælges på snor med 20, 30, 40, 60, 80 eller 100 stk., sættes af producenten ved håndkraft på en snor beregnet til fødevarer. Dette kræver en særlig faglig dygtig med hensyn til vurdering af produktet. Denne faglige dygtighed, som producenter, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, besidder, medfører, at snoren med chilifrugter lever op til produktbeskrivelsen: Helhedsindtrykket af snoren skal være harmonisk og regelmæssigt, og det samme gælder chilifrugternes form og størrelse.

De chilifrugter, der skal sælges som pulver, modnes efter sorteringen i mindst 15 dage på et varmt og ventileret sted. Efter modningen fjernes stilken, og chilifrugterne tørres og males. Denne forarbejdning er baseret på et perfekt kendskab til chilifrugtens egenskaber og er en faglig dygtighed, der er overdraget gennem generationer.

Pakningen af pulveret er en vigtig etape, der skal sikre, at produktets organoleptiske egenskaber bevares.

Fugtindholdet i chilipulveret skal være under 12 %. Det er kendetegnet ved en orange til rødbrun farve, en aroma domineret af en frugtagtig eller ristet aroma og/eller en duft af nyslået hø og en stærk, men ikke brændende smag, der holder i kortere eller længere tid og kommer gradvist til udtryk i ganen og/eller mærkes som en følelse af varme. Pulveret kan have en lidt sødlig og/eller let bitter smag.

Straks efter formalingen skal pulveret opbevares i en svejset vakuumpose.

Foretages dette trin i fremstillingen hurtigt, beskyttes pulveret mod organoleptiske mangler som f.eks. en udpræget bitter smag, smag af fugtigt hø, mug, skimmel eller sågar en harsk smag. Pulver, der ikke pakkes umiddelbart efter fremstilling, vil være udsat for fugtoptagelse, urenheder, og dets egenskaber ødelægges hurtigt.

Ved markedsføring kan pulveret pakkes i vakuumposer på 250 g, 500 g, 1 kg, 5 kg eller i hermetisk lukkede glas. Det er ikke tilladt at tilsætte nogen former for farvestoffer, tilsætningsstoffer eller konserveringsmidler bortset fra inerte gasser.

Da chilipulveret endvidere er meget blandbart, har kravet om, at pakningen skal finde sted i det geografiske område, til formål at sikre sporbarheden og oprindelsen.

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Mærkningen af friske chili, chili på snor eller i pulverform med oprindelsesbetegnelsen »Piment d'Espelette«/»Piment d'Espelette-Ezpeletako Biperra« skal være forsynet med oprindelsesbetegnelsen »Piment d'Espelette«/»Piment d'Espelette-Ezpeletako Biperra« skrevet med bogstaver, der er mindst 1,3 gange større end de største bogstaver på etiketten. Etiketten skal være forsynet med Den Europæiske Unions logo for den beskyttede oprindelsesbetegnelse. Logoet ledsages af betegnelsens navn uden nogen anden tekst imellem.

Etiketten kan ligeledes være forsynet med påskriften »appellation d'origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »AOP« (BOB) umiddelbart før eller efter betegnelsens navn uden nogen anden tekst imellem.

Ud over etiketten skal ledsagedokumenter, fakturaer og stempler være forsynet med oprindelsesbetegnelsens navn og teksten »appellation d'origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og/eller »AOP« (BOB) og/eller Den Europæiske Unions logo for beskyttet oprindelsesbetegnelse.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område er beliggende i 10 kommuner i departementet Pyrénées-Atlantiques og dækker følgende kommuner i deres helhed: Larressore og Souraïde, og følgende kommuner delvist: Aïnhoa, Cambo les Bains, Espelette, Halsou, Itxassou, Jatxou, Saint-Pée sur Nivelle og Ustaritz.

Et kort over det geografiske områdes afgrænsning i de kommuner, der kun er dækket delvist, er blevet indgivet til kommunekontoret. For disse kommuner kan den geografiske afgrænsning ses på webstedet for den nationale kompetente myndighed i overensstemmelse med kravene i INSPIRE-direktivet.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Den lille region Espelette er beliggende i det sydvestlige Frankrig, som har et middelhavs- og atlanterhavsklima: Sommeren er varm (højeste gennemsnitstemperatur i juli er 25 °C), og vinteren er mild (gennemsnitstemperatur i januar er 12 °C), frost forekommer sjældent (23 dage om året i gennemsnit), og dage uden tøvejr er endnu sjældnere (8 dage på 20 år).

Selv om Espelette-området er beliggende i nærheden af Atlanterhavet, er det ikke udsat for havbriser fremkaldt af forskellen mellem havets temperatur og landjordens temperatur, eftersom det er beskyttet af en bakkekæde på omkring 100 m, som giver læ og forhindrer evapotranspiration og udtørring af planterne.

Desuden danner bakkerne og bjergene i Pyrenæerne en slags amfiteater, der er åbent mod nordvest. Når de fugtige havstrømme støder på disse første forhindringer i terrænet, afgiver de regelmæssigt regn i rigelige mængder. Den gennemsnitlige nedbørsmængde i Espelette beregnet over de seneste 20 år er på 1 800 mm.

Der er i gennemsnit 180 nedbørsdage om året. Vandbalancen — forskellen mellem vandtilførsel og vandtab — er den højeste i Frankrig i denne højde. Endelig regulerer de omgivende relieffer temperaturen og mindsker temperaturforskellene mellem dag og nat som følge af et øget skydække.

Udvælgelsen af parceller, der beplantes med chili, sker ud fra et ønske om at udnytte det potentiale, som klimaet frembyder. Valget af parceller sker flere måneder inden plantningen og følger en særlig procedure. Parcellerne skal være tilstrækkeligt fertile og rige på organisk materiale til at opfylde plantens behov, de skal muliggøre en god vandforsyning og en god dræning, de skal være velbeliggende og åbne, så de får mest mulig sol, og risikoen for erosion undgås. Disse parceller har en afbalanceret sammensætning af ler, silt og sand og tilføres næsten hvert år velkomposteret gødning.

Endelig fremkalder Pyrenæerbjergene via en føneffekt mellem de nordlige og de sydlige skråninger en søndenvind kaldet haïze hegoa. Denne varme vind er i regionen kendetegnet ved, at den har samme intensitet nat og dag. Den blæser hyppigt om efteråret og vinteren og bidrager således meget belejligt til modningen og tørringen af frugterne.

De registrerede meteorologiske forhold viser, at den lille region Espelette har nogle enestående klimatiske karakteristika, der skyldes såvel den geografiske beliggenhed som de geomorfologiske forhold.

5.2.   Produktets egenart:

»Piment d'Espelette« er kendetegnet ved en kraftig duft, som domineres af en frugtagtig og/eller ristet aroma, der undertiden suppleres med nuancer af nyslået hø og ledsages af en stærk, men ikke brændende smag, der fornemmes i ganen. »Piment d'Espelette« er rød, når den er moden, og markedsføres i tre former: hele friske chili, chili på snor og i pulverform.

Chilien blev indført i Espelette-regionen i det 16. århundrede. Den nåede til Labourd-provinsen via Spanien ligesom majs, som indførtes i Nive-dalen. I det 17. århundrede optræder betegnelsen chili af arten Capsicum, brugt som krydderier. Disse chilifrugter erstattede med fordel det sorte peber, der indtil da var blevet importeret og var meget dyrt, som smagsstof og til konservering af kød.

Disse chilifrugter er ligeledes blevet tilskrevet terapeutiske egenskaber, som har været årsag til, at de har fundet vej til husapoteket. Brugen af »Piment d'Espelette« som krydderi beskrives i fader Manuel de Larramendis baskiske leksikon fra 1745.

Dyrkningen udvikledes i køkkenhaver, som kvinderne dyrkede, hovedsageligt til brug i husholdningen og sekundært til salg til pølsemagere eller til kroer, som fandtes i stort tal i Espelette som følge af den handelstilladelse, som Louis XV havde givet.

Til trods for den dybtgående ændring af landet i det 19. og 20. århundrede fortsatte dyrkningen af »Piment d'Espelette«, der hænger direkte sammen med den lokale gastronomi og regionens identitet.

Indtægterne fra »Piment d'Espelette« var indtil for nylig kvindens personlige indtægt og supplerede de små familiebrugs beskedne indtægter.

Udviklingen af dyrkningen af chili hænger således sammen med opretholdelsen af traditionelle familiebrug med husdyropdræt.

Tørringen af chilifrugterne på husenes facader i efteråret er et særpræg, som er kendetegnende for regionens kultur.

»Piment d'Espelette« er i dag den eneste traditionelle franskproducerede chili, der anvendes som krydderi. Den tropiske oprindelse af arten Capsicum annuum L., som denne chili tilhører, gør den ikke egnet til dyrkning og forarbejdning til krydderi på franske breddegrader undtagen under meget særlige forhold og for en sort, som er tilpasset til disse.

Det skal fremhæves, at botanikerne har kendt arten Capsicum annuum siden 1930 for dens evne til at ændre egenskaber afhængigt af jordbundsforhold og klimatiske forhold.

Planten stiller fortsat store krav til de klimatiske forhold ligesom de oprindelige tropiske planter. Vandingen skal især være rigelig og regelmæssig, den tåler hverken udtørring eller overvanding. Alt overskydende vand omkring rødderne sætter en definitiv stopper for plantens udvikling. Planten begynder heller ikke at udvikle sig, før jordtemperaturen er over 12 °C, og den vokser betydeligt, når gennemsnitstemperaturerne når op på 20 °C med få udsving mellem dag- og nattemperaturen.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Den lille region Espelette har således, hvad der er enestående for disse breddegrader, de temperatur- og nedbørsforhold, som planten og forarbejdningen af den til et krydderi kræver. Temperaturforholdene, nedbørsmængderne og den termiske regulering gør det muligt at opfylde plantens krav.

Den lokale sort er resultatet af en masseselektion, som producenterne, der oprindelig kun var kvinder, har foretaget. Alle disse egenskaber er perfekt tilpasset omgivelserne og gør det muligt at bearbejde frugten til et krydderi med typiske kendetegn: aromatisk og stærk uden at være brændende.

Den lokale sort er det direkte resultat af de lokale producenters observationer og faglige dygtighed: Den er et udtryk for producenternes tætte tilknytning til omgivelserne og er særligt tilpasset de klimatiske forhold i området.

Hver enkelt fase fra udvælgelsen af såsæden til konserveringen af krydderiet med alle dets organoleptiske egenskaber gennemføres på grundlag af den lokale tilpassede faglige dygtighed, som kræver en grundig oplæring. Dyrkning og forarbejdning af »Piment d'Espelette« kræver store evner til at observere og hyppig anvendelse af manuelle handlinger. Mænd og kvinder har i løbet af århundreder kunnet bevare sorten og de traditionelle dyrknings-, tørrings- og forarbejdningsmetoder, der har gjort det muligt at bevare produktets originalitet.

»Piment d'Espelette« indtager en fremtrædende plads i den lokale gastronomi og kultur: Den er i Frankrig Baskerlandets krydderi. Eksempelvis er flere lokale mundtlige udtryk baseret på ordet »chili«, og chilifesten i Espelette er en vigtig tid for hele regionen, fordi omkring 20 000 mennesker på denne dag invaderer landsbyen både for at købe chilifrugter og for at fejre »Piment d'Espelette«.

Mens »Piment d'Espelette« tidligere gjorde det muligt for de kvinder, der dyrkede dem, at opnå en vis økonomisk uafhængighed, oppebærer omkring 70 landbrugsbedrifter i dag en stor del af deres indtægter herfra, og produktionen af »Piment d'Espelette« gør det muligt at oprette eller bevare små familiebrug.

I det pågældende område har talrige charcuteri- og indsaltningsforetagender, producenter af færdigretter og restauratørers produkter direkte tilknytning til »Piment d'Espelette«.

Selv på nationalt plan er de store kokke inden for fransk gastronomi trofaste over for »Piment d'Espelette«, som ofte udgør en af hemmelighederne bag deres opskrifter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPimentDEspelette.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

(3)  Se fodnote 2.

(4)  Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

---

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/17

---

Klage CHAP(2012) 1860 — anerkendelse af modtagelse og informering om planlagt henlæggelse

2013/C 57/08

Europa-Kommissionen har under referencenr. CHAP(2012) 1860 modtaget og registreret et stort antal klager over ny polsk lovgivning om forvaltning af statsejede landbrugsejendomme, der begrænser størrelsen af landbrugsarealer, som bortforpagtes til landmænd, og forpligter forpagterne til at købe landbrugsejendommene inden for en vis frist.

I lyset af antallet af modtagne klager om dette spørgsmål offentliggør Europa-Kommissionen, som ønsker at sikre de berørte parter et hurtigt svar og holde dem informeret, samtidig med at den sparer på de administrative midler, disse oplysninger i Den Europæiske Unions Tidende samt på følgende internetadresse: http://ec.europa.eu/eu_law/complaints/receipt/index_en.htm

Kommissionens tjenestegrene konkluderer efter en gennemgang af klagerne, at det ikke på nuværende tidspunkt har været muligt at påvise en overtrædelse af EU-retten i denne sag.

Ifølge klagerne skulle den polske lovgivning være i strid med artikel 15, 17 og 20 i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder og artikel 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 73/2009.

Hvad angår den påståede overtrædelse af artikel 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 73/2009, som fastsætter definitionerne af »landbruger« og »bedrift«, synes de foranstaltninger, der er omhandlet i klagerne, ikke at være i strid med denne artikel, da disse definitioner ikke knytter størrelsen af bedrifternes landbrugsarealer sammen med modtagelse af direkte betalinger. Denne forordning regulerer ikke kontraktforhold mellem forpagtere og jordbesiddere under hensyn bedrifternes størrelse.

Det eneste krav til, hvor store bedrifternes landbrugsarealer skal være, for at de kan modtage direkte betalinger, findes i artikel 124, stk. 2, tredje afsnit, i forordningen, som fastsætter:

»Minimumsarealet pr. bedrift, for hvilket der kan ansøges om betalinger, er 0,3 ha. Imidlertid kan en ny medlemsstat på grundlag af objektive kriterier og med Kommissionens samtykke beslutte, at minimumsarealet skal være større, dog højst 1 ha.«

Polen har i henhold til artikel 88 og bilag VII i forordning (EF) nr. 1121/2009 fastsat et minimumsareal på 1 ha pr. bedrift, for hvilket der kan anmodes om betaling. Polske landmænd med bedrifter med et areal på minimum 1 ha er derfor berettiget til at modtage betalinger under den generelle arealbetalingsordning, og de nationale foranstaltninger for landmænd med bedrifter på over 300 ha, som er beskrevet i klagerne, er ikke i strid med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 73/2009 og forordning (EF) nr. 1121/2009.

Denne fortolkning er ikke bindende for Den Europæiske Unions Domstol, hvis den senere skal træffe afgørelse herom, idet det kun er Domstolen, der kan træffe juridisk bindende afgørelser om gyldigheden og fortolkningen af retsakter vedtaget af EU's institutioner.

Hvad angår den påståede overtrædelse af artikel 15 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, kan det bemærkes, at charteret ikke finder anvendelse på enhver situation med påstået overtrædelse af grundlæggende rettigheder. I henhold til dets artikel 51, stk. 1, finder det kun anvendelse på medlemsstaterne, når de implementerer EU-lovgivning. Ud fra de fremlagte oplysninger og i lyset af ovenstående analyse forekommer det ikke, at det forhold, som klagerne omhandler, vedrører implementering af EU-lovgivning.

Det skal desuden bemærkes, at artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union fastsætter, at charterets bestemmelser ikke på nogen måde udvider »Unionens beføjelser som fastsat i traktaterne«, og artikel 345 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter, at denne traktat ikke berører de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne. Sidstnævnte bestemmelse giver medlemsstaterne beføjelse til at fastsætte de ejendomsretlige ordninger inden for deres egne områder og herunder begrænse forpagternes ret til at forpagte eller erhverve landbrugsjord, og Kommissionen har ingen bemyndigelse til at træffe foranstaltninger på dette område.

Kommissionens tjenestegrene vil på den baggrund foreslå Kommissionen at henlægge sagen.

Hvis klagerne skulle have nye oplysninger, der kunne føre til en fornyet overvejelse af den foreslåede henlæggelse, opfordres de til at meddele dem til Kommissionen inden en måned efter denne meddelelses offentliggørelse. Fremkommer der ingen sådanne oplysninger, henlægger Kommissionen sagen.

---

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/19

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 57/09

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (1)

»PRÉS-SALÉS DU MONT-SAINT-MICHEL«

EF Nr.: FR-PDO-0005-0813-25.06.2010

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Prés-salés du Mont-Saint-Michel«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produktets art:

| Kategori 1.1 — | Kød (og slagtebiprodukter), fersk |
| --- | --- |

Kategori 1.1 —

Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Det kød, der bærer den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prés-salés du Mont-Saint-Michel«, stammer fra lam under 12 måneder, hvis kendetegn kan tilskrives græsning på marskland. Disse lam stammer fra væddere af følgende racer: »Suffolk«, »Roussin«, »Rouge de l’Ouest«, »Vendéen«, »Cotentin«, »Avranchin« og »Charollais« eller fra væddere født af moderfår fra bedrifter, der har lov til at lade deres dyr græsse her. Avlshundyrene stammer fra moderfår, som er født på bedrifter, der har lov til at lade deres dyr græsse her, og er opdrættet i det geografiske område.

Slagtekroppene har følgende kendetegn:

| — | en minimumsvægt på 14 kg |
| --- | --- |

—

en minimumsvægt på 14 kg

| — | en ikke særlig fyldig slagtekropprofil: profilerne er rette til subkonkave, og muskelfylden er middelgod til kraftig (EUROP-klassificering U, R og O) |
| --- | --- |

—

en ikke særlig fyldig slagtekropprofil: profilerne er rette til subkonkave, og muskelfylden er middelgod til kraftig (EUROP-klassificering U, R og O)

| — | en fedningsklasse svarende til tyndt til normalt talgdække (EUROP-klassificering 2 eller 3) |
| --- | --- |

—

en fedningsklasse svarende til tyndt til normalt talgdække (EUROP-klassificering 2 eller 3)

| — | de ydre og indre fedtlag er faste og hvide eller cremefarvede og jævnt fordelte. |
| --- | --- |

—

de ydre og indre fedtlag er faste og hvide eller cremefarvede og jævnt fordelte.

Kødet udbydes til salg nedkølet. Nedkøling af optøet kød er forbudt.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Lammene og moderfårene ernærer sig primært ved at græsse i marsken. Opdræt af lammene består af tre på hinanden følgende perioder, nemlig perioden efter fødslen, græsningsperioden og den valgfri afslutningsperiode.

| — | I perioden efter fødslen, der varer mindst 45 dage og højst 105 dage, består lammets kost hovedsageligt af mælk fra moderfårene, der kan suppleres med mælkepulver, foder eller kraftfoder |
| --- | --- |

—

I perioden efter fødslen, der varer mindst 45 dage og højst 105 dage, består lammets kost hovedsageligt af mælk fra moderfårene, der kan suppleres med mælkepulver, foder eller kraftfoder

| — | I græsningsperioden, der skal vare mindst 70 dage, opholder lammene sig i marsken, på særligt udpegede græsningsområder og på marker, der bruges til tilbagetrækning under oversvømmelse. Foderet består hovedsageligt (højst 400 g kraftfoder pr. dag (aften) som supplement til græsningen) eller udelukkende af græs |
| --- | --- |

—

I græsningsperioden, der skal vare mindst 70 dage, opholder lammene sig i marsken, på særligt udpegede græsningsområder og på marker, der bruges til tilbagetrækning under oversvømmelse. Foderet består hovedsageligt (højst 400 g kraftfoder pr. dag (aften) som supplement til græsningen) eller udelukkende af græs

| — | I den valgfri afslutningsperiode (for lam, hvis foder udelukkende består af græs i græsningsperioden), der maksimalt må vare 30 eller 40 dage alt efter sæsonen, får lammet en kost bestående af almindeligt foder og kraftfoder, og lammet græsser ikke længere på marskland. |
| --- | --- |

—

I den valgfri afslutningsperiode (for lam, hvis foder udelukkende består af græs i græsningsperioden), der maksimalt må vare 30 eller 40 dage alt efter sæsonen, får lammet en kost bestående af almindeligt foder og kraftfoder, og lammet græsser ikke længere på marskland.

Under alle omstændigheder skal perioden med græsning på marskland, herunder dage hvor marsken er oversvømmet på grund af springflod, udgøre mindst halvdelen af dyrenes levetid.

Foderet i de forskellige opdrætsfaser stammer fra det geografiske område og består af græs i form af frisk græs, hø eller græsensilage med et tørstofindhold på over 50 % samt knolde og rodfrugter og grøntsager.

Majsensilage må fra 1. juni 2013 ikke længere anvendes som foder.

Det kraftfoder, der gives til moderfårene og lammene i de forskellige opdrætsfaser, består af følgende foderemner:

| — | korn samt produkter og biprodukter heraf: byg, majs, mel, triticale, havre |
| --- | --- |

—

korn samt produkter og biprodukter heraf: byg, majs, mel, triticale, havre

| — | olieholdige frø samt produkter og biprodukter heraf: soja-, solsikke-, raps- og hørfrøkager, sojabønner, sojaskaller |
| --- | --- |

—

olieholdige frø samt produkter og biprodukter heraf: soja-, solsikke-, raps- og hørfrøkager, sojabønner, sojaskaller

| — | proteinafgrøder: ærter, lupin, hestebønner |
| --- | --- |

—

proteinafgrøder: ærter, lupin, hestebønner

| — | knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: roesnitter |
| --- | --- |

—

knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: roesnitter

| — | foderplanter: lucerne, halm |
| --- | --- |

—

foderplanter: lucerne, halm

| — | melasse: melasse af rørsukker |
| --- | --- |

—

melasse: melasse af rørsukker

| — | tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

tilsætningsstoffer

| — | mineraler, vitaminer. |
| --- | --- |

—

mineraler, vitaminer.

100 % af grovfoderet skal stamme fra det geografiske område, og 50 % af kraftfoderet skal stamme fra det samme område.

I foderet må kun anvendes planter, biprodukter og fodertilsætningsstoffer fra ikke-genmodificerede produkter. Animalske produkter med undtagelse af mælkeprodukter må ikke indgå i sammensætningen af foderblandinger, der anvendes i forbindelse med marskopdræt.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Fødsel, opdræt og slagtning.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Identifikation og mærkning af kød med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prés-salés du Mont-Saint-Michel« sker efter nedkølingsperioden, hvor betegnelsen »Prés-salés MSM« stemples på de vigtigste udskæringer, dvs. hals, kam og kølle, med stempelfarve, der ikke kan slettes.

Slagtekroppene og deres udskæringer er frem til sidste distributionsled forsynet med en etiket, der som minimum er påført følgende oplysninger:

| — | betegnelsen |
| --- | --- |

—

betegnelsen

| — | betegnelsen »AOP« eller »appellation d’origine protégée« (BOB eller beskyttet oprindelsesbetegnelse) |
| --- | --- |

—

betegnelsen »AOP« eller »appellation d’origine protégée« (BOB eller beskyttet oprindelsesbetegnelse)

| — | EU's BOB-logo |
| --- | --- |

—

EU's BOB-logo

| — | navnet på fåreavleren |
| --- | --- |

—

navnet på fåreavleren

| — | bedriftens nummer |
| --- | --- |

—

bedriftens nummer

| — | lammets nationale identifikationsnummer |
| --- | --- |

—

lammets nationale identifikationsnummer

| — | slagtedato |
| --- | --- |

—

slagtedato

| — | slagtested og -nummer |
| --- | --- |

—

slagtested og -nummer

| — | påtegningen »modningstiden mellem datoen for slagtning af dyrene og salget i detailhandelen til den endelige forbruger er på mindst fire fulde dage«. |
| --- | --- |

—

påtegningen »modningstiden mellem datoen for slagtning af dyrene og salget i detailhandelen til den endelige forbruger er på mindst fire fulde dage«.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område, hvor lammene fødes, opdrættes og slagtes, består af følgende 42 kantoner, heraf seks delvis, i departementerne Manche og Ille-et-Vilaine:

| | Departementet Manche: | Alle kommunerne i kantonerne Avranches, Barneville-Carteret, Beaumont-Hague, Bréhal, Bricquebec, Cherbourg-Octeville, Cherbourg-Octeville-Sud-Ouest, Coutances, Ducey, Equeurdreville-Hainneville, Granville, la Haye-Pesnel, Isigny-le-Buat, Jullouville, Lessay, Montmartin-sur-Mer, Les Pieux, Pontorson, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-James, Saint-Malo-de-la-Lande, Saint-Ovin, Saint-Sauveur-le-Vicomte, Sartilly, Tourlaville, Valognes og Vesly. |
| --- | --- | --- |

Departementet Manche:

Alle kommunerne i kantonerne Avranches, Barneville-Carteret, Beaumont-Hague, Bréhal, Bricquebec, Cherbourg-Octeville, Cherbourg-Octeville-Sud-Ouest, Coutances, Ducey, Equeurdreville-Hainneville, Granville, la Haye-Pesnel, Isigny-le-Buat, Jullouville, Lessay, Montmartin-sur-Mer, Les Pieux, Pontorson, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-James, Saint-Malo-de-la-Lande, Saint-Ovin, Saint-Sauveur-le-Vicomte, Sartilly, Tourlaville, Valognes og Vesly.

| | Kommunerne i kantonen Haye-du-Puits med undtagelse af kommunerne Appeville, Coigny, Cretteville, Houtteville, Prétot-Sainte-Suzanne og Vindefontaine. |
| --- | --- |

Kommunerne i kantonen Haye-du-Puits med undtagelse af kommunerne Appeville, Coigny, Cretteville, Houtteville, Prétot-Sainte-Suzanne og Vindefontaine.

| | I kantonen Saint-Sauveur-Lendelin, kommunerne Muneville-le-Bingard og La Ronde-Haye. |
| --- | --- |

I kantonen Saint-Sauveur-Lendelin, kommunerne Muneville-le-Bingard og La Ronde-Haye.

| | Departementet Ille-et-Vilaine: | Alle kommunerne i kantonerne Antrain, Dol-de-Bretagne, Fougères-Nord, Fougères-Sud, Louvigné-du-Désert, Pleine-Fougère, Saint-Aubin-du-Cormier og Saint-Brice-en-Coglès |
| --- | --- | --- |

Departementet Ille-et-Vilaine:

Alle kommunerne i kantonerne Antrain, Dol-de-Bretagne, Fougères-Nord, Fougères-Sud, Louvigné-du-Désert, Pleine-Fougère, Saint-Aubin-du-Cormier og Saint-Brice-en-Coglès

| | I kantonen Cancale, kommunerne La Fresnaie, Hirel og Saint-Benoit-des-Ondes. |
| --- | --- |

I kantonen Cancale, kommunerne La Fresnaie, Hirel og Saint-Benoit-des-Ondes.

| | I kantonen Saint-Aubin d’Aubigné, kommunerne Andouillé-Neuville, Gahard, Romazy, Saint-Aubin-d’Aubigné, Sens-de-Bretagne og Vieux-Vy-sur-Couesnon. |
| --- | --- |

I kantonen Saint-Aubin d’Aubigné, kommunerne Andouillé-Neuville, Gahard, Romazy, Saint-Aubin-d’Aubigné, Sens-de-Bretagne og Vieux-Vy-sur-Couesnon.

| | I kantonerne Vitré-est og Vitré-ouest, kommunerne Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M'Hervé og Vitré. |
| --- | --- |

I kantonerne Vitré-est og Vitré-ouest, kommunerne Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M'Hervé og Vitré.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Naturlige faktorer, der har relevans for tilknytningen

Det geografiske område er havbugten mellem Normandiet og Bretagne og strækker sig langs kysterne i departementerne Manche og Ille-et-Vilaine. Det er kendetegnet ved den lange kyststrækning og hav- og kystklimaets store betydning. Hovedparten af dyrenes foder kommer fra dette geografiske område med græsmarker, der jævnligt oversvømmes af havet, kaldet marsken eller herbus. Marsken danner overfladen i tidevandsområdet. Den er blevet dannet lokalt i bunden af Mont-Saint-Michel-bugten og i udmundinger i den vestlige del af Cotentin, hvor der sker en fin aflejring i ly af dønninger og stærke strømme. Marskens substrat er slik, som består af meget fint og kalkholdigt mudder og sand. Disse områder er gennemskåret af dybe kanaler, der forgrener sig i mindre kanaler, som således danner et ekstremt tæt netværk, der opdeler marsken i flere græsningsarealer og gør det vanskeligt at flytte fårene.

Plantevæksten, som er tilpasset jordens saltholdighed og oversvømmelsen, består af såkaldte saltplanter. Mange af disse planter som Strand-Annelgræs (Puccinellia maritima), Strandtrehage (Triglochin maritima) eller Stilkløs Kilebæger (Halimione portulacoïdes), er, navnlig efter frysning, meget velsmagende og udgør således hovedparten af foderet for lam med betegnelsen »Prés-salés du Mont-Saint-Michel«.

Menneskelige faktorer, der har relevans for tilknytningen

Der er blevet produceret lam i Mont-Saint-Michel-bugten siden det 10. århundrede, hvor munkene havde en ret til moderfår, den såkaldte »brebiage«-ret. Det fremgår af stiftelsesfundatsen for Lessay-klostret, at der i samme periode blev opdrættet får i Cotentin-regionen, hvor to gårde med fårehold var blevet doneret til klostret. Senere i 1811 udgjorde tiende fra dette kloster to tredjedele af fåreulden (Charte de Henri II Plantagenêt).

Indtil første halvdel af det 20. århundrede drives fårene i grupper på 2-4 får bundet sammen, undtagen på kogene ved Mont-Saint-Michel, hvor forholdsvis store flokke drives på den salte marsk under opsyn af fårehyrder. Fra anden halvdel af det 20. århundrede sker der en specialisering af opdræt på gårde.

For at klare sig i det barske fysiske miljø har fåreavlerne altid udvalgt deres avlsdyr specifikt for at øge hundyrenes moderegenskaber, dyrenes evne til at flytte sig i blødt terræn og tilpasningen af lammene til marskplanternes vækstcyklus. Hundyrene stammer derfor fra flokken, og handyr købt udefra tilhører racer, som er godt tilpasset græsningsforholdene på marsken, og som har en forholdsvis langsommere muskelvækst.

Opdræt af marsklam har ligeledes udviklet sig som følge af etableringen af bedrifter og kontrollen med græsmarkerne på jordarealet i nærheden af marsken. De er nødvendige for at huse dyrene under fødsler, og når marsken er oversvømmet af springfloden.

Da der er stor forskel på, hvor hurtigt de enkelte dyr i flokken vokser, og på de klimamæssige risici, har fåreavlerne udviklet fodertilskudsstrategier, som er tilpasset forholdene. Når dyrenes ly ligger tæt på kysten, kan der gives fodertilskud om aftenen efter græsningen. Hvis lyet ligger langt væk, har fåreavlerne kun mulighed for at gøre brug af en afslutningsperiode. Dette foder produceres hovedsageligt i området, selv om det delvis kan komme udefra, navnlig kvælstofdelen.

Hvad angår det lokale forhold mellem fåreavlere og slagterier, betyder den specielle opdrætningsmetode, at man bruger de slagterier, der har bevaret midlerne til og den fornødne viden om slagtning af får. Den specielle viden om slagtning betyder især, at fårene i perioden mellem ankomsten til slagteriet og nedslagtningen får en kort ventetid under behagelige forhold. Derudover anvendes der en særlig omhyggelig form for slagtning, partering og udtagning af indvolde, som bevarer fedtlaget og forhindrer enhver form for forurening af slagtekroppen. Der findes også regler for nedkøling og modning af kødet. Det er først efter disse processer, at det vurderes, hvorvidt slagtekroppene lever op til kravene, især ud fra fedtets kvalitet og slagtekroppenes udseende.

5.2.   Produktets egenart:

Slagtekroppene kendetegnes ved et hvidt og fast fedtlag, der er jævnt fordelt. De har et tyndt til normalt talgdække, en ikke særlig fyldig profil, og køllerne er ret aflange. Kødet kendes på sin dybe, rosa farve, fibrenes længde og fedtmarmorering (intramuskulært fedt). Det bevarer en stor saftighed efter tilberedningen og har en intens og vedvarende smag uden uldsmag.

Kødets kendetegn har længe været anerkendt, hvilket udtalelsen fra Pierre Thomas du Fosse, en lærd og litterat fra Rouen, der besøgte Pontorson i sommeren 1691, vidner om: »Græsset ved kysten er som vild timian. Det giver fårekødet en smag, der er så udsøgt, at man holder op med at spise agerhøns og fasaner, fordi kødet er så lækkert.«

Det mangeårige gode omdømme blev navnlig bekræftet i nyere tid i en dom afsagt af appelretten i Caen den 24. januar 1986, hvor det fastslås, at får, der jævnligt drives på græsmarker, som jævnligt oversvømmes af havet, almindeligvis betegnes marskfår, og at det er anerkendt, at kød fra får, der opdrættes på denne måde, er af en særlig kvalitet.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Sammenhængen mellem kvaliteten af kødet fra »Prés-salés du Mont-Saint-Michel« og produktionsstedet kommer til udtryk ved, at fårene spiser marskens særlige vegetation, og ved den fysiske aktivitet, de udøver i jagten på disse planter. Denne fysiske aktivitets andel i sammenhængen med området er væsentlig i forbindelse med marsken ved Mont-Saint-Michel-bugten, der strækker sig over store områder, samt marsken i Cotentin-regionen, selv om marsklandet er mindre. Marskens foderværdi er rent faktisk ret begrænset, og da mængden af det særlige græs, som fårene spiser, er begrænset, er de nødt til at gå over lange strækninger for at få deres ration. Slagtekroppene er således ikke særlig fyldige, og kødet har en kraftig farve.

Kødets kendetegn bestyrkes af disse begrænsninger i dette bløde terræn gennemskåret af et netværk af dybe kanaler med et barsk klima. Som følge af disse barske forhold kan dyrene ofte ikke sættes ud i marsken, før de er gamle nok, og de skal blive der tilstrækkelig længe til, at deres kød kan drage fuld fordel af denne særlige ernæring.

Som følge af disse opdrætsforhold har dyrene ud over en ikke særlig fyldig kropsbygning et fast og ikke særlig fyldigt fedtlag samt en særlig smag uden uldsmag.

Disse kendetegn bevares, da dyrene slagtes i nærheden af opdrætsstedet. Denne nærhed reducerer transporttiden, og dyrene undgår stress, der kan forringe kødets kvalitet, og gør det således muligt at bevare de organoleptiske kvaliteter, der er fremelsket under opdrættet. Fåreopdrættet gør det endvidere muligt at udvikle og bevare slagterier i det geografiske område, som har den fornødne viden om og respekt for produktets kvalitet, f.eks. med hensyn til bevarelse af fedtlaget og forbud mod skylning af slagtekroppene. Det er ligeledes nemmere at kontrollere, at slagtekroppene lever op til kravene.

På grund af kødets saftighed, der anerkendes af gastronomerne, har kødet et meget fint ry, hvilket i mere end et århundrede er blevet afspejlet i en salgspris, der ligger 50 og 100 % over prisen for almindelig lam.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (2))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPresSalesMontSaintMichel.pdf

---

(1)  Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

(2)  Se fodnote 1.

---

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/24

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 57/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS«

EF nr.: LT-PGI-0005-0853-28.01.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Lietuviškas varškės sūris«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Litauen

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.3 | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Lietuviškas varškės sūris« er en umoden friskost med en trekantet prismeform og runde hjørner, og den brede ende bærer mærker efter knuderne på osteposen. Den spises frisk, røget, bagt eller tørret. Osten fremstilles på gammeldags vis, hvor mælken koaguleres ved udelukkende at tilsætte mælkesyrebakterier som starterkultur uden at anvende enzymer. Den får sin karakteristiske form ved at ostemassen føres manuelt i den traditionelle trekantede ostepose, som lukkes med en knude i den brede ende og derefter presses. Osten kan tilsættes salt og/eller krydderurter. Ostens størrelse afhænger af dens anvendelsesformål og kan variere fra et par hundrede gram til over 5 kg. Osten fremstilles uden tilsætnings-, smags- eller farvestoffer.

Kendetegn

Farve: De friske og tørrede oste er hvidgule. De bagte oste er gulligt-brune og kan være dækket af krydderier og/eller krydderurter, mens snitfladen er hvidgul. Det yderste lag på de røgede oste er mørkegult til brunt, mens ostenes snitflade er hvidgul.

Konsistens: Den friske ost er blød og homogen, forholdsvis kompakt og kan smuldre, når den skæres ud. Den bagte ost er homogen, kompakt og en anelse elastisk, mens den røgede ost er homogen, kompakt og nemt smuldrer. Den tørrede ost er homogen, hård, svær at skære og smuldrer, når den skæres ud. Hvis osten er tilsat krydderier, kan disse være fordelt ujævnt.

Aroma og smag: Typisk mælkesyresmag med antydninger af de anvendte krydderiers smag og aroma (kommen, salt osv.). De røgede oste har også en tydelig røget smag og aroma.

Fysiske og kemiske kendetegn

| — | Afhængig af dens sammensætning kan »Lietuviškas varškės sūris« have et fedtindhold på 7-25 vægtprocent eller være fedtfattig (op til 0,5 vægtprocent fedt). |
| --- | --- |

—

Afhængig af dens sammensætning kan »Lietuviškas varškės sūris« have et fedtindhold på 7-25 vægtprocent eller være fedtfattig (op til 0,5 vægtprocent fedt).

| — | Tørstofindholdet afhænger af ostens fedtindhold og videre forarbejdning. Det skal være mindst 31 % i de friske, bagte og røgede oste og mindst 67 % i de tørrede oste. |
| --- | --- |

—

Tørstofindholdet afhænger af ostens fedtindhold og videre forarbejdning. Det skal være mindst 31 % i de friske, bagte og røgede oste og mindst 67 % i de tørrede oste.

| — | pH skal være mindst 4,3. |
| --- | --- |

—

pH skal være mindst 4,3.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

| — | komælk |
| --- | --- |

—

komælk

| — | mesofil mælkebakterie |
| --- | --- |

—

mesofil mælkebakterie

| — | salt |
| --- | --- |

—

salt

| — | krydderurter, der traditionelt dyrkes i Litauen (kommen, hvidløg, mynte osv.) |
| --- | --- |

—

krydderurter, der traditionelt dyrkes i Litauen (kommen, hvidløg, mynte osv.)

De råvarer, der anvendes til fremstilling af »Lietuviškas varškės sūris«, kan også have oprindelse uden for det geografiske område.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Der findes ingen særlige kvalitetskrav eller -begrænsninger, hvad angår oprindelsen.

3.5.   Specifikke etaper i produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Trin i fremstillingen af »Lietuviškas varškės sūris«:

| — | standardisering, pasteurisering, nedkøling og gæring af mælken |
| --- | --- |

—

standardisering, pasteurisering, nedkøling og gæring af mælken

| — | udskillelse af vallen |
| --- | --- |

—

udskillelse af vallen

| — | selvpresning af ostemassen |
| --- | --- |

—

selvpresning af ostemassen

| — | formgivning og presning af osten: ostemassen føres manuelt i små, trekantede poser, der er lavet af et tyndt, vævet stof (osteklæde). Poserne bindes med en knude i den brede ende og presses i en presser eller skruetvinge, indtil osten når det ønskede væskeindhold. |
| --- | --- |

—

formgivning og presning af osten: ostemassen føres manuelt i små, trekantede poser, der er lavet af et tyndt, vævet stof (osteklæde). Poserne bindes med en knude i den brede ende og presses i en presser eller skruetvinge, indtil osten når det ønskede væskeindhold.

| — | forarbejdning af osten: den formede ost nedkøles til en temperatur på 6-12 °C og tages ud af osteposen. Herefter røges, bages eller tørres osten afhængigt af, hvilket produkt man ønsker. Hvis der laves bagt ost med krydderier, gnides osten med en blanding af krydderier og salt, hvorefter den hviler i 12 timer i et lokale med en temperatur på 10-20 °C, inden den bages. |
| --- | --- |

—

forarbejdning af osten: den formede ost nedkøles til en temperatur på 6-12 °C og tages ud af osteposen. Herefter røges, bages eller tørres osten afhængigt af, hvilket produkt man ønsker. Hvis der laves bagt ost med krydderier, gnides osten med en blanding af krydderier og salt, hvorefter den hviler i 12 timer i et lokale med en temperatur på 10-20 °C, inden den bages.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

»Lietuviškas varškės sūris« emballeres i fremstillingsvirksomheden, da den let smuldrer (særligt den friske ost) og er svær at skære, og det derfor ville ødelægge ostens udseende og kvalitet, hvis den skulle transporteres et andet sted hen. Derudover har den en kort holdbarhed og risikerer bakteriologisk kontaminering.

3.7.   Særlige mærkningsregler:

Producenterne af »Lietuviškas varškės sūris« kan i overensstemmelse med den offentliggjorte varespecifikation anvende betegnelsen »Lietuviškas varškės sūris« i forbindelse med mærkning, markedsføring og salg.

Følgende skal fremgå af mærkningen:

| — | navn på den enkelte producent |
| --- | --- |

—

navn på den enkelte producent

| — | fedtindhold angivet i procent af ostens vægt eller betegnelsen »liesas« (fedtfattig) |
| --- | --- |

—

fedtindhold angivet i procent af ostens vægt eller betegnelsen »liesas« (fedtfattig)

| — | ordene »beskyttet geografisk betegnelse« og/eller EU-symbolet. |
| --- | --- |

—

ordene »beskyttet geografisk betegnelse« og/eller EU-symbolet.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Betegnelsens geografiske område omfatter hele Litauen. »Lietuviškas varškės sūris« blev fremstillet og fremstilles stadig på traditionel vis i hele det angivne område. Hvad angår de omkringliggende regioner, fremstilles osten kun i de litauiske områder i Hviderusland. Fremkomsten af dette særlige produkt, som længe er blevet fremstillet i Litauen og er kendt i hele landet, kan tilskrives Litauens geografiske placering og levestil.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Litauen er et lille land med et areal på kun 65 300km2, hvilket svarer til regionerne i visse medlemsstater. Da der er en lang tradition for at spise denne ost i hele Litauen, kendes den som »Lietuviškas varškės sūris«.

Subsistenslandbrug var længe den dominerende livsstil i Litauen (industrialiseringen kom sent til landet), hvilket betyder, at fødegrundlaget hos den landlige befolkning længe bestod af korn og mælkeprodukter.

Der blev allerede fremstillet friskost i Litauen i Middelalderen, og der findes skriftlige kilder tilbage fra det 16. århundrede, hvor der henvises til friskost i herregårdenes fortegnelser. Når man lavede mad i en brødovn, satte man, når ovnen var kølet lidt af, en gryde surmælk ind, indtil de svampede gule proteiner begyndte at stige op til overfladen. Derefter blev gryden tømt i en trekantet pose (ostepose), som blev hængt til tørre. Den drænede ostemasse blev derefter presset i særlige pressere eller lagt på en hård overflade (et bord, en bænk eller anden vandret overflade), dækket med en plade og en sten oven på. Når vejret var fugtigt om efteråret og foråret blev ostenes overflade ofte dækket af et bakterielag eller mug, så derfor konserverede man dem ved at bage dem let i en ovn ved middel varme eller ved at røge dem. Friskoste, der var tiltænkt en længere opbevaring, blev tørret.

5.2.   Produktets egenart:

Takket være ostens kendetegn og den enkle fremstillingsproces, der hverken kræver osteløbe eller modning, men blot at mælken gæres, og at ostemassen presses, hvorefter den formes til oste, som saltes eller tørres, røges eller bages, gjorde »Lietuviškas varškės sūris« det muligt for folk på landet at samle forråd til vinteren, når køerne ikke længere gav mælk.

Det er denne traditionelle, arbejdskrævende fremstillingsmetode, som er forholdsvis uændret i dag, der giver »Lietuviškas varškės sūris« de særlige kendetegn. De basale råvarer, der anvendes, er pasteuriseret komælk og mesofile mælkebakterier, hvilket giver osten den mælkesyreagtige smag. Ostemassen fyldes manuelt i de traditionelle tynde, vævede, trekantede osteposer, som lukkes med en knude i den brede ende, hvilket giver osten den særlige form, dvs. en trekantet prisme med runde hjørner, hvor overfladen stadig har mærker efter stoffet og rynker i den ende, hvor posen er lukket med en knude. Osteposens form skyldes også, at den friske »Lietuviškas varškės sūris« nemt smuldrer, og at det derfor er lettere at tage osten ud af en trekantet pose, end en pose i enhver anden form. »Lietuviškas varškės sūris« er en væsentlig del af Litauens kulinariske og nationale kulturarv og image.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (BGB):

Sammenhængen mellem »Lietuviškas varškės sūris« og det geografiske område skyldes produktets omdømme, hvilket fremgår af skriftlige kilder, kogebøger og produktets popularitet i det daglige liv, ved festlige lejligheder og til at repræsentere Litauen.

I 1690 skrev Theodor Lepner, en protestantisk præst i Litauen, i sin bog Der Preusche Littauer (Den preussiske litauer) om litauisk(e) mad og drikke følgende beskrivelse af »Lietuviškas varškės sūris«: »De laver deres ost på følgende måde: de pakker den velsaltede ostemasse i et klæde, så vallen drænes fra, hvorefter de hænger poserne til tørre i kornkammeret. De spiser derefter osten ved at skære den ud i flere stykker og præsenterer den for deres gæster. Den smager dem lige så godt, som var det den bedste nederlandske ost.« Nogle 300 år senere skrev Vilius Puronas følgende beskrivelse i sin bog Nuo mamutų iki cepelinų (Fra mammutter til kartoffel-dumplings) (1999): »»Lietuviškas varškės sūris« blev fremstillet og spist over hele Litauen (ikke kun i ét etnografisk område), mens vores naboers munde løb i vand, og de bad os om opskriften. Vores »Lietuviškas varškės sūris« — med kommen, frisk eller tørret — har i nutidens forretninger ikke ændret sig synderligt siden dengang.«

Den første kogebog på litauisk, Lietuvos gaspadinė arba pamokinimai kaip prigulinčiai suvartoti dievo dovanas (Den litauiske husmor, lektioner i hvordan man bedst indtager Guds gaver), udgivet i Tilžė (Tilsit) i 1893 og Šeimininkėms vadovėlis (Husmoderens håndbog), udgivet i Sejny i 1911, indeholder opskrifter med »Lietuviškas varškės sūris«. »Lietuviškas varškės sūris« blev også beskrevet i faglitteraturen inden for mejeribranchen, f.eks. i Svarbesniais pieno produktų gamybos klausimais nurodymų ir instrukcijų rinkinys (Angivelser og vejledninger om de væsentligste spørgsmål inden for fremstilling af mejeriprodukter), udgivet i 1947 af Pienocentras (Hovedforbundet for Mejerisammenslutninger) og i bogen Pieno produktų pardavimas ir vartojimas (Salg og forbrug af mejeriprodukter) udgivet i Vilnius i 1958. Denne type ost, kendt som »Litauisk ost«, begyndte at blive fremstillet industrielt i slutningen af det 19. århundrede. Osteproduktionen på mejerierne er i dag mekaniseret, men ostemassen fyldes stadig manuelt i osteposerne, som lukkes manuelt med en knude, nøjagtig som det er gjort i flere århundreder. Selv i dag bruger man stadig gammeldags pressere, når man laver ost derhjemme.

I Litauen er »Lietuviškas varškės sūris« stadig en væsentlig del af ritualet ved flere sammenkomster, f.eks. dåb, bryllupper og andre familiefester, og den er en perfekt gaveidé. Den er også uundværlig i dagligdagen. I Litauen spiser man typisk frisk ost alene, med syltetøj eller honning, eller i sandwicher, mens bagt eller røget »Lietuviškas varškės sūris« ofte spises med øl eller gira (en gæret brøddrik), og den tørrede ost medbringes på en tur eller en længere rejse. Der serveres typisk store »Lietuviškas varškės sūris« ved festlige lejligheder. Der blev lavet en ost på 99 kg på mejeriet i Ukmergė i anledning af sangfestivalen i 2007. Den største røgede »Lietuviškas varškės sūris« på 12 kg blev lavet i anledning af Sankt Hans i 2009 i området Biržai. Den blev fremstillet af 105 liter mælk og røget i en særlig ovn i to hele dage. Ved bryllupper tager brudepigen en stor, lækker, frisk »Lietuviškas varškės sūris« med som bordpynt, og som symbol på brudeparrets fortrolighed og sandfærdighed giver bruden musikerne en tørret »Lietuviškas varškės sūris« på andendagen efter brylluppet, når parret vækkes med en serenade.

Siden 2006 er der blevet holdt et undervisningsprogram, »Sūrio kelias« (osteruten), på museet på Rokiškis gods. Hvert år lærer ca. 6 000 besøgende om de gamle metoder til fremstilling af »Lietuviškas varškės sūris«, hvor de kan se de etnografiske redskaber, der blev anvendt, og smage diverse oste. »Lietuviškas varškės sūris« var særligt populær blandt de besøgende til den grønne uge 2009, en international udstilling i Berlin.

Osteproducenternes erfaringer, viden og færdigheder, som er udviklet gennem århundreder, har gjort det muligt at tilpasse fremstillingsprocessen til moderne forhold og samtidig bevare produktets særlige form og sikre dets kvalitet.

Henvisning til varespecifikationen:

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/index.php?-1085950496

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

(3)  Se fodnote 2.

---

| 27.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/28

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 57/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen i henhold til artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»PECORINO DI PICINISCO«

EF-Nr.: IT-PDO-0005-0859-28.02.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Pecorino di Picinisco«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.3. | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3.

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Pecorino di Picinisco« er en ost i cylindrisk form med flade sider lavet på råmælk og rå ostemasse.

Osten »Pecorino di Picinisco« BOB, som markedsføres i typerne »Scamosciato« og »Stagionato«, har følgende egenskaber:

| — | Scamosciato: Lagring: fra 30 til 60 dage; Fladens diameter: fra 12 cm til 25 cm; Skorpens højde: fra 7 cm til 12 cm; Vægt: fra 0,7 kg til 2,5 kg; Skorpe: blød og ru med en strågul farve; Ostemasse: kompakt struktur med let huldannelse; farve: hvid med tendens til strågul; Fugt: mindre end 45 %; Fedtstof af tørstofindholdet: mindre end 55 %; Smag: sødlig med aroma af bjerggræsgange. Uden lugt af stald. |
| --- | --- |

—

Scamosciato: Lagring: fra 30 til 60 dage; Fladens diameter: fra 12 cm til 25 cm; Skorpens højde: fra 7 cm til 12 cm; Vægt: fra 0,7 kg til 2,5 kg; Skorpe: blød og ru med en strågul farve; Ostemasse: kompakt struktur med let huldannelse; farve: hvid med tendens til strågul; Fugt: mindre end 45 %; Fedtstof af tørstofindholdet: mindre end 55 %; Smag: sødlig med aroma af bjerggræsgange. Uden lugt af stald.

| — | Stagionato: Lagring: over 90 dage; Fladens diameter: fra 12 cm til 25 cm; Skorpens højde: fra 7 cm til 12 cm; Vægt: fra 0,5 kg til 2 kg; Skorpe: blød og ru med en strågul farve; Ostemasse: kompakt struktur med let huldannelse; strågul farve; Fugt: mindre end 35 %; Fedtstof af tørstofindhold: mindre end 55 %; Smag: intens og fyldig med end mere skarp smag afhængig af modning og med en aroma af bjerggræsgange. Uden lugt af stald. |
| --- | --- |

—

Stagionato: Lagring: over 90 dage; Fladens diameter: fra 12 cm til 25 cm; Skorpens højde: fra 7 cm til 12 cm; Vægt: fra 0,5 kg til 2 kg; Skorpe: blød og ru med en strågul farve; Ostemasse: kompakt struktur med let huldannelse; strågul farve; Fugt: mindre end 35 %; Fedtstof af tørstofindhold: mindre end 55 %; Smag: intens og fyldig med end mere skarp smag afhængig af modning og med en aroma af bjerggræsgange. Uden lugt af stald.

| — | Produktionsperiode: hele året. |
| --- | --- |

—

Produktionsperiode: hele året.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

Mælken, der anvendes til produktion af »Pecorino di Picinisco«, fremstilles udelukkende af typiske racer fra produktionsområdet: Sopravissana, Comisana, Massese eller krydsninger med mindst én af disse racer. Det er tilladt at anvende gedemælk fra lokale populationer af »Capra grigia ciociara« (grå ged), Capra bianca Monticellana (hvid ged) og blandinger heraf i en maksimal procentandel på 25 %. Brug af gedemælk fra ovennævnte racer er en praksis, som altid er blevet brugt i henhold til traditionen om at have et minimum antal af disse geder i flokken. Til produktionen af »Pecorino di Picinisco« BOB er det udelukkende tilladt at anvende råsødmælk fra en eller flere malkninger.

Også de andre anvendte råvarer opfylder kriterierne i henhold til de lokale traditioner. Til koaguleringen af mælken anvendes fast løbeudtræk fra gedekid eller lam fra ammedyr opdrættet i produktionsområdet jf. punkt 4.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Fåre- og gedefoderet skal i et omfang af mindst 70 % stamme fra produktionsområdet.

Det skal være baseret på naturlige græsgange og frisk foder, der udelukkende stammer fra produktionsområdet.

Dyrene skal være på græs mindst 8 måneder om året.

I løbet af året er det tilladt at integrere råvarer såsom korn, proteinfrø og afledte produkter af mølleri- og olieproduktion i enkelt- eller blandingsfremstilling i et omfang på maks. 30 %/kvæg i uændret stand indtaget dagligt.

Det er herudover tilladt at anvende strå af græs, planter og naturlig græsmark, som repræsenterer størstedelen af foderproduktet i efterårs- og vinterperioden, mens det i forårs- og sommerperioden ikke må overstige 15 %/kvæg i uændret stand dagligt.

For ikke-ammedyr er det tilladt at anvende ensilagefoder og græsensilage.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Hele produktionsprocessen (opdræt og mælkeproduktion, koagulering, koagelbehandling, formning, rensning, saltning og lagring) skal ske inden for det område, der er angivet i punkt 4.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Foruden EU’s grafiske logo og de lovbestemte oplysninger skal følgende yderligere oplysninger være angivet på den hele eller portionsopdelte ost med tydelige og læsbare trykte bogstaver:

| — | benævnelsen »Pecorino di Picinisco« efterfulgt af betegnelsen »Denominazione Origine Protetta« (DOP) (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«, BOB). |
| --- | --- |

—

benævnelsen »Pecorino di Picinisco« efterfulgt af betegnelsen »Denominazione Origine Protetta« (DOP) (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«, BOB).

| — | produktets logo |
| --- | --- |

—

produktets logo

| — | indikation af typen »Scamosciato« eller »Stagionato«; |
| --- | --- |

—

indikation af typen »Scamosciato« eller »Stagionato«;

| — | navn, firmanavn, adresse på produktionsvirksomhed og emballeringsvirksomhed. |
| --- | --- |

—

navn, firmanavn, adresse på produktionsvirksomhed og emballeringsvirksomhed.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for osten »Pecorino di Picinisco« udgøres af hele Comino-dalen i Frosinone-provinsen.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Produktionsområdet for osten »Pecorino di Picinisco« BOB, som er særligt egnet til græsmarksbrug og produktion af fåre- og gedeost, ligger i Comino-dalen (61 535 ha), et flodområde i det sydlige Lazio, i Frosinone-provinsen få kilometer nord for Cassino og øst for Sora, i den vestlige del af bjergkæden Meta — Mainarde.

Området omfatter 20 kommuner og strækker sig over mere end 61 535 ha, hvoraf en del hører til Abruzzo, Lazio og Molise Nationalparken, og er kendetegnet af kalkformationer af stor miljømæssig værdi og et stort areal med græsmarker, som er den primære fødekilde for de opdrættede får og geder i området.

Klimaforholdene i området er overvejende tempererede med en årlig gennemsnitstemperatur på mellem 14 °C i dalbunden og 5 °C i de højere liggende områder i bjergkæderne. Der falder en del nedbør i en årlig gennemsnitsmængde på mellem 1 460 mm ved regnstationerne i Atina (520 m.o.h.) og Picinisco (740 m.o.h.) og op til 1 600 mm på bjergtoppene.

Vandløbene i området forsynes af floden Liri og hører således til dette flodbækken. Fra nord til syd findes fire forskellige bækkener: Sora-sletten med vandløbet Lacerno og floden Fibreno, Comino-dalen med floden Melfa og dens bifloder, Cassino-sletten med floden Rapido samt Rio Chiaro og Rava, som kun på marginal vis vedrører området, men som forsyner floden Volturno med vand. Alle disse vandforekomster i området når ikke op på 100 hektar. Da der ikke er tørke i området, hvilket bekræfter, at klimaet er tempereret og adskiller det fra Middelhavsklimaet, er det muligt fortrinsvis at anvende de naturlige græsgange i området som primær fødekilde for fårene og gederne, og disse græsgange og enge er rige på områdets typiske vildtvoksende plantearter, såsom græstypen Bromus erectus, den almindelige svingel (Brachypodium pinnatum), Sesleria tenuifolia, halvgræsfamilier (såsom Carex kitaibeliana, Carex pairaei, Carex ovalis, Carex fusca, Carex hallerana, Carex pallescens) og bælgplanter (såsom Anthyllis montana, Anthyllis vulneraria og Vicia hybrida), Polypodium cambricum, Asplenium onopteris, Asplenium fissum, Dryopteris pallida ssp., Cerastiun cerastioides, Lychnis flos-cuculi, Sedum cepaea, Aphanes arvensis, Mespilus germanica, Astrantia tenorei il Seseli montanum, Grafia golaka, Ammi visnaga, Aster alpinus, Taraxacum glaciale, Reichardia picroides, Juncus compressus, sammen med dværgenebæren (Juniperus nana).

Disse særlige temperatur- og nedbørsforhold skaber de rette betingelser for udviklingen af en typisk bjergplantevækst med enge og græsmarker.

Dette miljø rummer et historisk og kulturelt element i de lokale sociale rødder, der er af stor vigtighed for produktets egenskaber, nemlig den traditionelle praksis med at drive dyrene op til græsgange i bjergene. Denne praksis gør det muligt for dyrene at udnytte græsgangene i områdets bjerge og slippe væk fra sommerheden og fra det miljøbetingede og ernæringsmæssige stress, som de ellers ville lide under i dalbunden i sommerhalvåret.

Den menneskelige indsats forbundet med produktet er hovedsagelig knyttet til ostefabrikantens kompetencer under produktionsfasen. Til produktionen af »Pecorino di Picinisco« kræves særlig opmærksomhed fra ostefabrikanten under bearbejdningen af mælken. Produktionsmetoden kræver fremstilling af råmælk uden tilsætning af eventuelle gæringsstoffer og bibeholdelse af koaguleringstemperaturerne under processen med valleaftapning.

5.2.   Produktets egenart:

Osten »Pecorino di Picinisco« er kendetegnet ved en smag, der går fra sødlig til mere intens og fyldig og til skarp, efter at osten har modnet i lang tid med tydelige vegetabilske aromaer fra bjerggræsgange og uden lugt af stald. Ostemassen er kompakt og har en strågul farve.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

»Pecorino di Picinisco« er resultatet af kombinationen af specifikke elementer knyttet til oprindelsesområdet, som kan henføres til områdets klima- og jordbundsforhold, hyrdernes og mejeristernes kompetencer samt evnen til at følge traditionen og bevare landskabet.

De tempererede klimaforhold og den benyttede praksis med at drive dyrene op til græsgange i bjergene, som hyrderne traditionelt gjorde, er elementer, som med tiden har gjort det muligt at udnytte græsgangene og sikre en teknik til opdræt af får og geder baseret på foder af høj kvalitet, der overvejende udgøres af foderafgrøder. Dyrenes lange ophold på græsgangene beriger mælken med substanser, såsom carotenoider, terpener og flerumættet fedt, der i betydeligt omfang bidrager til ostemassens strågule farve og den rige duft af vegetabilske essenser i »Pecorino di Picinisco«.

Ligeledes vigtigt for de kvalitetsmæssige egenskaber i »Pecorino di Picinisco« er også nogle aspekter knyttet til produktionsteknikken, såsom brug af råmælk, ingen gæringsstoffer og brug af løbe fra lam eller gedekid, samt mejeristernes høje kompetencer.

Brug af råmælk gør det muligt at bevare dele af de aromatiske og mikrobiologiske komponenter fra ammedyr fodret med foderafgrøder på områdets græsgange.

De lokale mejeristers ekspertise i bearbejdningen af råmælken, den omstændighed, at der ikke tilsættes mælkesyrekulturer, og at mælkens koaguleringstemperatur opretholdes på et korrekt niveau under valleaftapningen gør det muligt at bevare mælkens specifikke mikroflora, hvilket fremmer den typiske ostesmag.

Styringen af osteproduktionstemperaturen under valleaftapningen bevarer aromaen og giver også mulighed for et mindre valleudløb og således større fugtighed i ostemassen, som efter modningen vil være mere blød og kompakt.

Den traditionelle brug af fast løbeudtræk fra lam eller gedekid, som er opdrættet i det afgrænsede produktionsområde, fodret udelukkende med modermælk og slagtet efter at have diet, styrker yderligere aromaen og mikrobiologien fra opdræts- og omdannelsesmiljøet. Denne type løbe adskiller sig betydeligt fra den flydende løbe i pulverform fra kalv på grund af indholdet af fedtspaltende enzymer, som stort set ikke findes i de to andre typer løbe.

Kombinationen af disse elementer knyttet til det naturlige miljø og de traditionelle produktionsmetoder adskiller osten Pecorino di Picinisco fra andre lokale og regionale fåre- og gedeproduktioner.

Historien bag produktet Pecorino di Picinisco bevidnes af fundet af en række skrifter (Castrucci fra det 17. århundrede, Statistica Murattiana fra 1811), samt den omfattende dokumentation bevaret i arkivet i Picinisco kommune: følgebreve for varer, salgslicenser til detailsalg og engrossalg, skattedokumentation. Det store antal får og geder i produktionsområdets kommuner, og særligt i Picinisco, i henhold til kvægoptælling i perioden 1875-2000, bekræfter områdets tilknytning til kvægavl og dermed osteproduktion. Vi kan således bekræfte, at Picinisco kommune med landsbyerne Fontitune og Valleporcina har værnet om kvægavlstraditionen og produktionen af Pecorino-ost, som i dag bærer navnet med fortjeneste.

Osten Pecorino di Picinisco har en betydelig indvirkning på det lokale køkken, da det er en basisingrediens i mange af områdets traditionelle retter.

Der findes mange byfester og folkefester tilegnet kvægavl og pecorino-ost i hele produktionsområdet for »Pecorino di Picinisco«, blandt andet den årlige kvægavlsfestival i Picinisco, bjergfesten, den historiske festival, fårefesten og festen tilegnet abbuoto-druen og pecorino-osten. Ved disse fester repræsenterer »Pecorino di Picinisco« det produkt, der er symbol for området.

Produktet er i dag meget kendt og påskønnet af de lokale og regionale indbyggere og det har vundet mange anerkendelser og priser for de ubetingede kvalitetsmæssige og traditionelle egenskaber. For eksempel kan nævnes prisen San Giorgio Bianco — årets ost i 2012 tildelt delegationen fra Rom og Lazio fra akademiet S. Giorgio; deltagelsen i konkurrencen »Alma Ceseus per la sezione formaggi« — Parma og ved madmessen i Torino. »Pecorino di Picinisco« er herudover også blevet nævnt i mange tv-udsendelser på offentlige og private italienske tv-kanaler tilegnet vin og mad.

Benævnelsen »Pecorino di Picinisco« er efterhånden blevet slået fast med tiden med fakturaer, etiketter, reklamemateriale og publikationer.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse BOB »Pecorino di Picinisco«i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (det italienske statstidende) nr. 283 af 3. december 2010.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller ved at gå direkte ind på fødevare- og skovministeriets hjemmeside (http://www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità e sicurezza« (øverst i skærmens højre side) og herefter på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

(3)  Se fodnote 2.

---