# Euroopa Liidu C 51E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.051.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 51E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide22. veebruar 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.051.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 51E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide22. veebruar 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK13.–15. september 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 7 E, 10.1.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 13. september 2011 |
| 2013/C 051E/01 | Auditi poliitikavaldkond ja kriisi õppetunnidEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon Auditi poliitikavaldkonna ja kriisi õppetundide kohta (2011/2037(INI)) | 1 |
| 2013/C 051E/02 | Pensionieale lähenevate naiste olukordEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon pensionieale lähenevate naiste olukorra kohta (2011/2091(INI)) | 9 |
| 2013/C 051E/03 | Vahendusmenetluse direktiivi rakendamine liikmesriikidesEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb vahendusmenetluse direktiivi rakendamist liikmesriikides, selle mõju vahendusmenetlusele ja selle vastuvõtmist kohtute poolt (2011/2026(INI)) | 17 |
| 2013/C 051E/04 | Tõhus Euroopa toorainestrateegiaEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (2011/2056(INI)) | 21 |
| 2013/C 051E/05 | Muste mere kalavarudEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon Musta mere kalavarude praeguse ja edasise majandamise kohta (2010/2113(INI)) | 37 |
| 2013/C 051E/06 | Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemide kohta (2011/2072(INI)) | 43 |
| 2013/C 051E/07 | Naisettevõtlus väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetesEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (2010/2275(INI)) | 56 |
| | Kolmapäev, 14. september 2011 |
| 2013/C 051E/08 | Aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009)Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon 27. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (2011/2027(INI)) | 66 |
| 2013/C 051E/09 | Üldsuse juurdepääs dokumentidele aastatel 2009–2010Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2009–2010 (kodukorra artikli 104 lõige 7) (2010/2294(INI)) | 72 |
| 2013/C 051E/10 | Käimasolevad Doha vooru läbirääkimisedEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon Doha arengukava üle peetavate läbirääkimiste seisu kohta | 84 |
| 2013/C 051E/11 | Parem õigusloome, subsidiaarsus ja proportsionaalsus ning arukas õiguslik reguleerimineEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (2011/2029(INI)) | 87 |
| 2013/C 051E/12 | Petitsioonikomisjoni tegevus 2010. aastalEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni tegevuse kohta 2010. aastal (2010/2295(INI)) | 95 |
| 2013/C 051E/13 | ELi strateegia kodutuse kohtaEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta | 101 |
| 2013/C 051E/14 | Muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi terviklik käsitlusEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi tervikliku käsitluse kohta | 104 |
| | Neljapäev, 15. september 2011 |
| 2013/C 051E/15 | ELi ja Moldova assotsieerimislepingut käsitlevad läbirääkimisedEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovitused nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi ja Moldova Vabariigi vahel peetavate assotsieerimislepingut käsitlevate läbirääkimiste kohta (2011/2079(INI)) | 108 |
| 2013/C 051E/16 | Olukord LiibüasEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Liibüas | 114 |
| 2013/C 051E/17 | Olukord SüüriasEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias | 118 |
| 2013/C 051E/18 | Korruptsioonivastase seaduse ja tegelikkuse vahelise lõhe ületamineEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel | 121 |
| 2013/C 051E/19 | Näljahäda Ida-AafrikasEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon näljahäda kohta Ida-Aafrikas | 125 |
| 2013/C 051E/20 | ELi seisukoht ja kohustused seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemeline kohtumisegaEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkuslike haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel | 130 |
| 2013/C 051E/21 | Euroopa Liidu poliitilika ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2012 (WRC-12) suhtesEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu poliitika kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2012 (WRC-12) suhtes | 137 |
| 2013/C 051E/22 | Valgevene: inimõiguste kaitsja Ales Bialatski vahistamineEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Valgevene kohta: inimõiguste kaitsja Ales Bialiatski vahistamine | 140 |
| 2013/C 051E/23 | Sudaan: olukord Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse osariigisEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Sudaani kohta: olukord Lõuna-Kordofanis ja võitluse laienemine Sinise Niiluse osariigis | 143 |
| 2013/C 051E/24 | Eritrea: Dawit Isaaki juhtumEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Eritrea ja Dawit Isaaki juhtumi kohta | 146 |
| 2013/C 051E/25 | EpilepsiaEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta deklaratsioon epilepsia kohta | 149 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK13.–15. september 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 7 E, 10.1.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 13. september 2011

2013/C 051E/01

Auditi poliitikavaldkond ja kriisi õppetunnidEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon Auditi poliitikavaldkonna ja kriisi õppetundide kohta (2011/2037(INI))

1

2013/C 051E/02

Pensionieale lähenevate naiste olukordEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon pensionieale lähenevate naiste olukorra kohta (2011/2091(INI))

9

2013/C 051E/03

Vahendusmenetluse direktiivi rakendamine liikmesriikidesEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb vahendusmenetluse direktiivi rakendamist liikmesriikides, selle mõju vahendusmenetlusele ja selle vastuvõtmist kohtute poolt (2011/2026(INI))

17

2013/C 051E/04

Tõhus Euroopa toorainestrateegiaEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (2011/2056(INI))

21

2013/C 051E/05

Muste mere kalavarudEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon Musta mere kalavarude praeguse ja edasise majandamise kohta (2010/2113(INI))

37

2013/C 051E/06

Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemide kohta (2011/2072(INI))

43

2013/C 051E/07

Naisettevõtlus väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetesEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (2010/2275(INI))

56

Kolmapäev, 14. september 2011

2013/C 051E/08

Aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009)Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon 27. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (2011/2027(INI))

66

2013/C 051E/09

Üldsuse juurdepääs dokumentidele aastatel 2009–2010Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2009–2010 (kodukorra artikli 104 lõige 7) (2010/2294(INI))

72

2013/C 051E/10

Käimasolevad Doha vooru läbirääkimisedEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon Doha arengukava üle peetavate läbirääkimiste seisu kohta

84

2013/C 051E/11

Parem õigusloome, subsidiaarsus ja proportsionaalsus ning arukas õiguslik reguleerimineEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (2011/2029(INI))

87

2013/C 051E/12

Petitsioonikomisjoni tegevus 2010. aastalEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni tegevuse kohta 2010. aastal (2010/2295(INI))

95

2013/C 051E/13

ELi strateegia kodutuse kohtaEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta

101

2013/C 051E/14

Muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi terviklik käsitlusEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi tervikliku käsitluse kohta

104

Neljapäev, 15. september 2011

2013/C 051E/15

ELi ja Moldova assotsieerimislepingut käsitlevad läbirääkimisedEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovitused nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi ja Moldova Vabariigi vahel peetavate assotsieerimislepingut käsitlevate läbirääkimiste kohta (2011/2079(INI))

108

2013/C 051E/16

Olukord LiibüasEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Liibüas

114

2013/C 051E/17

Olukord SüüriasEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias

118

2013/C 051E/18

Korruptsioonivastase seaduse ja tegelikkuse vahelise lõhe ületamineEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel

121

2013/C 051E/19

Näljahäda Ida-AafrikasEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon näljahäda kohta Ida-Aafrikas

125

2013/C 051E/20

ELi seisukoht ja kohustused seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemeline kohtumisegaEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkuslike haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel

130

2013/C 051E/21

Euroopa Liidu poliitilika ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2012 (WRC-12) suhtesEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu poliitika kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2012 (WRC-12) suhtes

137

2013/C 051E/22

Valgevene: inimõiguste kaitsja Ales Bialatski vahistamineEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Valgevene kohta: inimõiguste kaitsja Ales Bialiatski vahistamine

140

2013/C 051E/23

Sudaan: olukord Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse osariigisEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Sudaani kohta: olukord Lõuna-Kordofanis ja võitluse laienemine Sinise Niiluse osariigis

143

2013/C 051E/24

Eritrea: Dawit Isaaki juhtumEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Eritrea ja Dawit Isaaki juhtumi kohta

146

2013/C 051E/25

EpilepsiaEuroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta deklaratsioon epilepsia kohta

149

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 13. september 2011 |
| 2013/C 051E/26 | Parlamendiliikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2011/2104(IMM)) | 150 |
| 2013/C 051E/27 | Komisjonide ühiste koosolekutega menetlus, koordinaatorite koosolekud ja sõltumatute parlamendiliikmete teavitamine (kodukorra artiklite 51 ja 192 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus komisjonide ühiste koosolekutega menetluse, koordinaatorite koosolekute ja sõltumatute parlamendiliikmete teavitamise kohta (kodukorra artiklite 51 ja 192 tõlgendamine) | 151 |
| | Kolmapäev, 14. september 2011 |
| 2013/C 051E/28 | Kodukorra muutmine volinikukandidaatide kuulamise osasEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 106 ja 192 ning XVII lisa muutmise kohta (2010/2231(REG)) | 152 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. september 2011

2013/C 051E/26

Parlamendiliikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2011/2104(IMM))

150

2013/C 051E/27

Komisjonide ühiste koosolekutega menetlus, koordinaatorite koosolekud ja sõltumatute parlamendiliikmete teavitamine (kodukorra artiklite 51 ja 192 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus komisjonide ühiste koosolekutega menetluse, koordinaatorite koosolekute ja sõltumatute parlamendiliikmete teavitamise kohta (kodukorra artiklite 51 ja 192 tõlgendamine)

151

Kolmapäev, 14. september 2011

2013/C 051E/28

Kodukorra muutmine volinikukandidaatide kuulamise osasEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 106 ja 192 ning XVII lisa muutmise kohta (2010/2231(REG))

152

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 13. september 2011 |
| 2013/C 051E/29 | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) asutamise kohta (KOM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD)) | 157 |
| P7_TC1-COD(2010)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta | 158 |
| LISA | 158 |
| 2013/C 051E/30 | Ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (KOM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2010)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks | 159 |
| LISA | 161 |
| 2013/C 051E/31 | Nõukogu vananenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas (KOM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2010)0368Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu teatavad iganenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas | 162 |
| 2013/C 051E/32 | Teatavate nõukogu vananenud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid (KOM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2010)0369Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid ühise kaubanduspoliitika valdkonnas | 163 |
| 2013/C 051E/33 | Määruse (EMÜ) nr 429/73 ja määruse (EÜ) nr 215/2000 kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 429/73, millega nähakse ette teatavate määruse (EMÜ) nr 1059/69 reguleerimisalasse kuuluvate ja Türgist pärit kaupade ühendusse importimise erisätted, ja määrus (EÜ) nr 215/2000, millega uuendatakse aastaks 2000 meetmeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1416/95, millega kehtestatakse teatavatele töödeldud põllumajandussaadustele aastaks 1995 teatavad soodustused ühenduse tariifikvootide kujul (KOM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD)) | 163 |
| P7_TC1-COD(2010)0367Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 429/73, millega nähakse ette teatavate määruse (EMÜ) nr 1059/69 reguleerimisalasse kuuluvate ja Türgist pärit kaupade ühendusse importimise erisätted | 164 |
| 2013/C 051E/34 | Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2011)0080Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) | 165 |
| 2013/C 051E/35 | Galileo programmil põhineva globaalse satelliitraadionavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda (KOM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD)) | 165 |
| P7_TC1-COD(2010)0282Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda | 166 |
| 2013/C 051E/36 | Rahvusvaheline troopilise puidu leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE)) | 166 |
| 2013/C 051E/37 | ELi ja Šveitsi vaheline põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet) sõlmimise kohta (16198/2010 – C7– 0126/2011 – 2010/0317(NLE)) | 167 |
| 2013/C 051E/38 | ELi ja Norra leping, milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE)) | 168 |
| 2013/C 051E/39 | EÜ ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe laiendamine Liechtensteinile ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) sõlmimise kohta (16209/2010 – C7– 0125/2011 – 2010/0313(NLE)) | 168 |
| 2013/C 051E/40 | Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioon ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni sõlmimise kohta (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047(NLE)) | 169 |
| 2013/C 051E/41 | ELi ja Brasiilia tsiviillennunduse ohutuse leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimise kohta (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE)) | 170 |
| 2013/C 051E/42 | Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitlev ELi ning Islandi ja Norra vaheline leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE)) | 170 |
| 2013/C 051E/43 | Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte *Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (KOM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE)) | 171 |
| 2013/C 051E/44 | Ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtlik ümbersuunamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 378/2007 seoses ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise rakenduseeskirjadega (KOM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2010)0372Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 378/2007 seoses ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise rakenduseeskirjadega | 172 |
| 2013/C 051E/45 | Riiklikult toetatavad ekspordikrediidid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamise kohta (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2006)0167Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ | 173 |
| | Kolmapäev, 14. september 2011 |
| 2013/C 051E/46 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: AT/AT&S, AustriaEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/008 AT/AT&S, Austria) (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD)) | 174 |
| LISA | 175 |
| 2013/C 051E/47 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: AT/ Steiermark ja Niederösterreich, AustriaEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria) (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD)) | 176 |
| LISA | 177 |
| 2013/C 051E/48 | Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutuselevõtmine: tehniline abi komisjoni algatuselEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2011/000 TA 2011 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD)) | 178 |
| LISA | 179 |
| 2013/C 051E/49 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD)) | 180 |
| LISA | 181 |
| 2013/C 051E/50 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD)) | 182 |
| LISA | 183 |
| 2013/C 051E/51 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD)) | 184 |
| LISA | 185 |
| 2013/C 051E/52 | Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutuselevõtmisne: taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD)) | 186 |
| LISA | 187 |
| 2013/C 051E/53 | Energiaturu terviklikkus ja läbipaistvus ***IEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (KOM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2010)0363Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta | 188 |
| LISA | 189 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. september 2011

2013/C 051E/29

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) asutamise kohta (KOM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD))

157

P7_TC1-COD(2010)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta

158

LISA

158

2013/C 051E/30

Ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (KOM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD))

159

P7_TC1-COD(2010)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks

159

LISA

161

2013/C 051E/31

Nõukogu vananenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas (KOM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD))

161

P7_TC1-COD(2010)0368Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu teatavad iganenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas

162

2013/C 051E/32

Teatavate nõukogu vananenud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid (KOM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD))

162

P7_TC1-COD(2010)0369Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid ühise kaubanduspoliitika valdkonnas

163

2013/C 051E/33

Määruse (EMÜ) nr 429/73 ja määruse (EÜ) nr 215/2000 kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 429/73, millega nähakse ette teatavate määruse (EMÜ) nr 1059/69 reguleerimisalasse kuuluvate ja Türgist pärit kaupade ühendusse importimise erisätted, ja määrus (EÜ) nr 215/2000, millega uuendatakse aastaks 2000 meetmeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1416/95, millega kehtestatakse teatavatele töödeldud põllumajandussaadustele aastaks 1995 teatavad soodustused ühenduse tariifikvootide kujul (KOM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD))

163

P7_TC1-COD(2010)0367Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 429/73, millega nähakse ette teatavate määruse (EMÜ) nr 1059/69 reguleerimisalasse kuuluvate ja Türgist pärit kaupade ühendusse importimise erisätted

164

2013/C 051E/34

Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD))

164

P7_TC1-COD(2011)0080Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst)

165

2013/C 051E/35

Galileo programmil põhineva globaalse satelliitraadionavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda (KOM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD))

165

P7_TC1-COD(2010)0282Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda

166

2013/C 051E/36

Rahvusvaheline troopilise puidu leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE))

166

2013/C 051E/37

ELi ja Šveitsi vaheline põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet) sõlmimise kohta (16198/2010 – C7– 0126/2011 – 2010/0317(NLE))

167

2013/C 051E/38

ELi ja Norra leping, milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE))

168

2013/C 051E/39

EÜ ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe laiendamine Liechtensteinile ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) sõlmimise kohta (16209/2010 – C7– 0125/2011 – 2010/0313(NLE))

168

2013/C 051E/40

Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioon ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni sõlmimise kohta (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047(NLE))

169

2013/C 051E/41

ELi ja Brasiilia tsiviillennunduse ohutuse leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimise kohta (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE))

170

2013/C 051E/42

Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitlev ELi ning Islandi ja Norra vaheline leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE))

170

2013/C 051E/43

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte *Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (KOM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE))

171

2013/C 051E/44

Ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtlik ümbersuunamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 378/2007 seoses ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise rakenduseeskirjadega (KOM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD))

172

P7_TC1-COD(2010)0372Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 378/2007 seoses ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise rakenduseeskirjadega

172

2013/C 051E/45

Riiklikult toetatavad ekspordikrediidid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamise kohta (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

173

P7_TC1-COD(2006)0167Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ

173

Kolmapäev, 14. september 2011

2013/C 051E/46

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: AT/AT&S, AustriaEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/008 AT/AT&S, Austria) (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD))

174

LISA

175

2013/C 051E/47

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: AT/ Steiermark ja Niederösterreich, AustriaEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria) (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD))

176

LISA

177

2013/C 051E/48

Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutuselevõtmine: tehniline abi komisjoni algatuselEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2011/000 TA 2011 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD))

178

LISA

179

2013/C 051E/49

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD))

180

LISA

181

2013/C 051E/50

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD))

182

LISA

183

2013/C 051E/51

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD))

184

LISA

185

2013/C 051E/52

Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutuselevõtmisne: taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD))

186

LISA

187

2013/C 051E/53

Energiaturu terviklikkus ja läbipaistvus ***IEuroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (KOM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD))

188

P7_TC1-COD(2010)0363Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta

hulgimüügituru

188

LISA

189

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 13.–15. september 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 7 E, 10.1.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 13. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/1

---

Teisipäev, 13. september 2011Auditi poliitikavaldkond ja kriisi õppetunnid

P7_TA(2011)0359

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon Auditi poliitikavaldkonna ja kriisi õppetundide kohta (2011/2037(INI))

2013/C 51 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2010. aasta rohelist raamatut „Auditi poliitikavaldkond: kriisi õppetunnid” (KOM(2010)0561); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2010. aasta rohelist raamatut „Auditi poliitikavaldkond: kriisi õppetunnid” (KOM(2010)0561);

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (1);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit) rakendamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit) rakendamise kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0200/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0200/2011),

| A. | arvestades, et hiljutine finantskriis on seadnud audiitorite töö kahtluse alla; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljutine finantskriis on seadnud audiitorite töö kahtluse alla;

| B. | arvestades, et majanduskriisi järel on finantsasutuste ülemäärast riskide võtmist oluliselt seostatud paindlike, ebapiisavate ning ebatõhusate kontrolli- ja riskijuhtimismehhanismidega, eelkõige süsteemselt oluliste finantsasutuste puhul, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduskriisi järel on finantsasutuste ülemäärast riskide võtmist oluliselt seostatud paindlike, ebapiisavate ning ebatõhusate kontrolli- ja riskijuhtimismehhanismidega, eelkõige süsteemselt oluliste finantsasutuste puhul,

| C. | arvestades, et ilmsiks on tulnud audiitorite suur tähtsus eelkõige finantsasutuste riskijuhtimise järelevalve tugevdamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ilmsiks on tulnud audiitorite suur tähtsus eelkõige finantsasutuste riskijuhtimise järelevalve tugevdamisel;

| D. | arvestades, et eelkõige finantsasutuste auditikomisjonide võimalusi ei ole veel täiel määral ära kasutatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelkõige finantsasutuste auditikomisjonide võimalusi ei ole veel täiel määral ära kasutatud;

| E. | arvestades, et majandusliku stabiilsuse ja turu usaldusväärsuse seisukohast on kvaliteetne auditeerimine väga oluline, kuna see tagab kindluse ettevõtte tegeliku varalise seisundi hindamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majandusliku stabiilsuse ja turu usaldusväärsuse seisukohast on kvaliteetne auditeerimine väga oluline, kuna see tagab kindluse ettevõtte tegeliku varalise seisundi hindamisel;

| F. | arvestades, et kvaliteetse auditeerimise tingimuseks on audiitorite sõltumatus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kvaliteetse auditeerimise tingimuseks on audiitorite sõltumatus;

| G. | arvestades, et huvide konfliktid on tõenäolised juhul, kui audiitorühingud pakuvad samale ettevõtjale erinevaid teenuseid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et huvide konfliktid on tõenäolised juhul, kui audiitorühingud pakuvad samale ettevõtjale erinevaid teenuseid;

| H. | arvestades, et turu suur koondumine audiitorühingute suure neliku kätte võib põhjustada liigset riski, ja arvestades, et väiksemad audiitorühingud on erinevad ning nende kasvu ja ekspertteadmisi tuleks edendada konkureerimisvõimaluste suurendamise teel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et turu suur koondumine audiitorühingute suure neliku kätte võib põhjustada liigset riski, ja arvestades, et väiksemad audiitorühingud on erinevad ning nende kasvu ja ekspertteadmisi tuleks edendada konkureerimisvõimaluste suurendamise teel;

| I. | arvestades, et seetõttu tuleb uuesti käivitada põhjalik arutelu audiitori funktsioonide ja auditituru struktuuri üle, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seetõttu tuleb uuesti käivitada põhjalik arutelu audiitori funktsioonide ja auditituru struktuuri üle,

Üldised küsimused

| 1. | tunneb heameelt komisjoni rohelise raamatu üle ja kiidab heaks selle tervikliku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni rohelise raamatu üle ja kiidab heaks selle tervikliku lähenemisviisi;

| 2. | väljendab heameelt rohelises raamatus esitatud põhimõttelise küsimuse üle, kuidas saaks auditi läbiviimist parandada, kuigi varem pole tungivalt viidatud sellele, et auditit ei teostata asjakohaste eeskirjade ja nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt rohelises raamatus esitatud põhimõttelise küsimuse üle, kuidas saaks auditi läbiviimist parandada, kuigi varem pole tungivalt viidatud sellele, et auditit ei teostata asjakohaste eeskirjade ja nõuete kohaselt;

| 3. | leiab, et samaaegselt audiitori rolli üle peetava aruteluga tuleb tugevdada praegu ebatõhusat auditikomitee rolli ning finants- ja riskiteavet, mida ettevõtjad edastama peavad; |
| --- | --- |

3.

leiab, et samaaegselt audiitori rolli üle peetava aruteluga tuleb tugevdada praegu ebatõhusat auditikomitee rolli ning finants- ja riskiteavet, mida ettevõtjad edastama peavad;

| 4. | ei näe hetkel piisavat alust lõpliku hinnangu andmiseks ning tuletab seetõttu komisjonile meelde vajadust kehtestada rohkem eeskirju ja koostada ulatuslik ja põhjalik mõjuhinnang, milles analüüsitakse erinevaid poliitilisi võimalusi ja keskendutakse praktilistele küsimustele kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega, milles mõeldakse järele ka selle üle, kui tähtis on aruandlus korrektse teabe saamiseks ettevõtjate jätkusuutliku majandusliku arengu kohta ning milles analüüsitakse huvigruppe, et selgitada välja erinevate gruppide nagu näiteks VKEde, süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste ja teiste börsil noteeritud ja noteerimata ettevõtete puhul mõju hindamise uuringu objektide segmenteerimise alused; on arvamusel, et tuleks hinnata auditiaruannete mõju nende kasutajatele, näiteks investoritele ja süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste regulaatoritele; kutsub komisjoni üles analüüsima nii esitatud õigusakti kui ka Euroopa ühtse turu auditeerimise standardite ja tavade järkjärgulise ühtlustamise kaudu loodavat lisandväärtust; |
| --- | --- |

4.

ei näe hetkel piisavat alust lõpliku hinnangu andmiseks ning tuletab seetõttu komisjonile meelde vajadust kehtestada rohkem eeskirju ja koostada ulatuslik ja põhjalik mõjuhinnang, milles analüüsitakse erinevaid poliitilisi võimalusi ja keskendutakse praktilistele küsimustele kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega, milles mõeldakse järele ka selle üle, kui tähtis on aruandlus korrektse teabe saamiseks ettevõtjate jätkusuutliku majandusliku arengu kohta ning milles analüüsitakse huvigruppe, et selgitada välja erinevate gruppide nagu näiteks VKEde, süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste ja teiste börsil noteeritud ja noteerimata ettevõtete puhul mõju hindamise uuringu objektide segmenteerimise alused; on arvamusel, et tuleks hinnata auditiaruannete mõju nende kasutajatele, näiteks investoritele ja süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste regulaatoritele; kutsub komisjoni üles analüüsima nii esitatud õigusakti kui ka Euroopa ühtse turu auditeerimise standardite ja tavade järkjärgulise ühtlustamise kaudu loodavat lisandväärtust;

| 5. | väljendab heameelt proportsionaalsuse põhimõtte tunnustamise üle rohelises raamatus; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt proportsionaalsuse põhimõtte tunnustamise üle rohelises raamatus;

Audiitori roll

| 6. | leiab, et kohustuslikul auditeerimisel on sotsiaalne roll ja see teenib avalikku huvi, kuna see on demokraatliku majandus- ja poliitilise süsteemi keskne koostisosa ning seetõttu avaldab heameelt rohelises raamatus väljendatud kavatsuse üle suurendada läbipaistvust ja parandada auditiaruannete kvaliteeti, et suurendada finantsturu stabiilsust ja juurdepääsu rahastamisele; pooldab kõiki meetmeid, mis põhinevad tõenditel selle kohta, et finantsasutuste kulud ja koormuse kaalub üles aruannete kvaliteedi märkimisväärne suurendamine, samuti korrapärane välishindamine ja asjakohane regulatiivne järelevalve; rõhutab vajadust konkreetsete õigusaktide järele; |
| --- | --- |

6.

leiab, et kohustuslikul auditeerimisel on sotsiaalne roll ja see teenib avalikku huvi, kuna see on demokraatliku majandus- ja poliitilise süsteemi keskne koostisosa ning seetõttu avaldab heameelt rohelises raamatus väljendatud kavatsuse üle suurendada läbipaistvust ja parandada auditiaruannete kvaliteeti, et suurendada finantsturu stabiilsust ja juurdepääsu rahastamisele; pooldab kõiki meetmeid, mis põhinevad tõenditel selle kohta, et finantsasutuste kulud ja koormuse kaalub üles aruannete kvaliteedi märkimisväärne suurendamine, samuti korrapärane välishindamine ja asjakohane regulatiivne järelevalve; rõhutab vajadust konkreetsete õigusaktide järele;

| 7. | rõhutab, et kõrgekvaliteediline auditisüsteem on äriühingu nõuetekohase üldjuhtimise raamistiku keskne osa; palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule järjepidevalt oma ettepanekud äriühingu üldjuhtimise ja auditi kohta; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kõrgekvaliteediline auditisüsteem on äriühingu nõuetekohase üldjuhtimise raamistiku keskne osa; palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule järjepidevalt oma ettepanekud äriühingu üldjuhtimise ja auditi kohta;

| 8. | rõhutab auditiaruannete tähtsust osanike ja avalikkuse jaoks; võtab teadmiseks põhimõtte, et audit on audit, ning hoiatab suure õigusliku ebakindluse ohu eest, mis tuleneb erinevate nõuete kohaldamisest; pooldab seetõttu reguleerimisala laiendamist kõigile finantsasutustele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab auditiaruannete tähtsust osanike ja avalikkuse jaoks; võtab teadmiseks põhimõtte, et audit on audit, ning hoiatab suure õigusliku ebakindluse ohu eest, mis tuleneb erinevate nõuete kohaldamisest; pooldab seetõttu reguleerimisala laiendamist kõigile finantsasutustele;

| 9. | nõustub komisjoniga põhimõtte osas, et auditiaruande järeldustes tuleb keskenduda eelkõige sisule, mitte vormile; |
| --- | --- |

9.

nõustub komisjoniga põhimõtte osas, et auditiaruande järeldustes tuleb keskenduda eelkõige sisule, mitte vormile;

| 10. | palub komisjonil uurida, kuidas laiendada audiitorite ülesandeid, et need hõlmaksid lisaks põhilistes finantsaruannetes edastatud teabe kontrollimisele ka auditeeritava üksuse edastatud riskiteabe auditeid; soovitab teavitada audiitoreid kõigist juhtudest, kui riskikomisjoni ei järgitud; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil uurida, kuidas laiendada audiitorite ülesandeid, et need hõlmaksid lisaks põhilistes finantsaruannetes edastatud teabe kontrollimisele ka auditeeritava üksuse edastatud riskiteabe auditeid; soovitab teavitada audiitoreid kõigist juhtudest, kui riskikomisjoni ei järgitud;

| 11. | pooldab lühikesi auditiaruandeid, mille järeldused on selged ja täpsed ning mis käsitlevad kõiki aspekte, mis kuuluvad audiitori õiguslike ülesannete alla; on seisukohal, et audiitor peaks esitama auditikomisjonile ja üldassambleele täiendavad selgitused üldiste küsimuste kohta, nagu näiteks kasutatud raamatupidamisarvestuse meetodid, ja konkreetsete küsimuste kohta, nagu põhinäitajad, olulised arvnäitajad, oluliste arvestushinnangute või oluliste otsustega seotud riskihindamine, lisaks töö tegemisel avastatud konkreetsed probleemid; |
| --- | --- |

11.

pooldab lühikesi auditiaruandeid, mille järeldused on selged ja täpsed ning mis käsitlevad kõiki aspekte, mis kuuluvad audiitori õiguslike ülesannete alla; on seisukohal, et audiitor peaks esitama auditikomisjonile ja üldassambleele täiendavad selgitused üldiste küsimuste kohta, nagu näiteks kasutatud raamatupidamisarvestuse meetodid, ja konkreetsete küsimuste kohta, nagu põhinäitajad, olulised arvnäitajad, oluliste arvestushinnangute või oluliste otsustega seotud riskihindamine, lisaks töö tegemisel avastatud konkreetsed probleemid;

| 12. | nõuab, et finantsasutuste auditiaruanded sisaldaksid tugevdatud avaldamisnõudeid vähem likviidsete varade hindamise kohta, mis võimaldaks võrrelda finantsvahendite hindamist asutuste vahel; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et finantsasutuste auditiaruanded sisaldaksid tugevdatud avaldamisnõudeid vähem likviidsete varade hindamise kohta, mis võimaldaks võrrelda finantsvahendite hindamist asutuste vahel;

| 13. | rõhutab, et audiitor peab hoiatama järelevalveasutust või pädevat asutust, kui ta avastab probleeme, mis võivad auditeeritava üksuse tegevuse jätkamist ohustada; soovitab läbi viia kahepoolseid kohtumisi audiitorite ja suurte finantseerimisasutuste järelevalveasutuste vahel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et audiitor peab hoiatama järelevalveasutust või pädevat asutust, kui ta avastab probleeme, mis võivad auditeeritava üksuse tegevuse jätkamist ohustada; soovitab läbi viia kahepoolseid kohtumisi audiitorite ja suurte finantseerimisasutuste järelevalveasutuste vahel;

| 14. | toob välja potentsiaalse kohustuse, mis võib kohustada esitama täiendavat teavet lisaks eeskirjadega nõutavale teabele; on siiski veendunud, et ühiskond nõuab, et audiitoritel oleks nii ettepoole kui ka väljapoole suunatud vastutus, eriti mis puudutab suuri ja süsteemse olulisusega korporatsioone; on seisukohal, et audiitoritele kättesaadav teave, mis on avalikkuse huvides ja puudutab riski, bilansiväliseid tehinguid või võimalikke tulevasi riske, tuleks alati reguleerivatele asutustele avaldada ja enamikel juhtudel avalikkusele kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

14.

toob välja potentsiaalse kohustuse, mis võib kohustada esitama täiendavat teavet lisaks eeskirjadega nõutavale teabele; on siiski veendunud, et ühiskond nõuab, et audiitoritel oleks nii ettepoole kui ka väljapoole suunatud vastutus, eriti mis puudutab suuri ja süsteemse olulisusega korporatsioone; on seisukohal, et audiitoritele kättesaadav teave, mis on avalikkuse huvides ja puudutab riski, bilansiväliseid tehinguid või võimalikke tulevasi riske, tuleks alati reguleerivatele asutustele avaldada ja enamikel juhtudel avalikkusele kättesaadavaks teha;

| 15. | nõuab kõigi finantsasutuste auditikomisjonide rolli tugevdamist, nõudes, et nad kiidaksid heaks riskimudeli hindamise, mis hõlmab asjaomase asutuse kõrvutamist võrdlusalustega, kaasa arvatud teatamine võimalikest tulevastest rahastamisvajadustest, pankade paktidest, tulevastest rahavoogudest, riskijuhtimisest, juhatuse hinnangutest ja peamiste aruandluspõhimõtete täitmisest, samuti ettevõtja ärimudeliga seotud võimalikest riskidest; nõuab, et nimetatud hinnang ja lõplik auditiaruanne esitataks igal aastal finantsasutuste juhatusele ja nõukogule arutamiseks ja heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

15.

nõuab kõigi finantsasutuste auditikomisjonide rolli tugevdamist, nõudes, et nad kiidaksid heaks riskimudeli hindamise, mis hõlmab asjaomase asutuse kõrvutamist võrdlusalustega, kaasa arvatud teatamine võimalikest tulevastest rahastamisvajadustest, pankade paktidest, tulevastest rahavoogudest, riskijuhtimisest, juhatuse hinnangutest ja peamiste aruandluspõhimõtete täitmisest, samuti ettevõtja ärimudeliga seotud võimalikest riskidest; nõuab, et nimetatud hinnang ja lõplik auditiaruanne esitataks igal aastal finantsasutuste juhatusele ja nõukogule arutamiseks ja heakskiitmiseks;

| 16. | leiab, et professionaalne skeptitsism on auditi nurgakiviks, mis mõjutab selle kõiki etappe; kinnitab, et kõnealune skeptitsism saavutatakse audiitori objektiivsuse ja sõltumatusega, mis on kombineeritud kogemustega omandatud professionaalse otsustusvõimega, mida ei saa asendada puhtformaalse lahtritesse linnukeste tegemisega; |
| --- | --- |

16.

leiab, et professionaalne skeptitsism on auditi nurgakiviks, mis mõjutab selle kõiki etappe; kinnitab, et kõnealune skeptitsism saavutatakse audiitori objektiivsuse ja sõltumatusega, mis on kombineeritud kogemustega omandatud professionaalse otsustusvõimega, mida ei saa asendada puhtformaalse lahtritesse linnukeste tegemisega;

| 17. | usub, et auditiaruannete kvalifikatsioonisüsteemi ei peaks ümber hindama, kuna praegune täidab hoiatavat funktsiooni ja hoiab esitatava finantsteabe kõrget kvaliteeti; |
| --- | --- |

17.

usub, et auditiaruannete kvalifikatsioonisüsteemi ei peaks ümber hindama, kuna praegune täidab hoiatavat funktsiooni ja hoiab esitatava finantsteabe kõrget kvaliteeti;

| 18. | usub, et ladus ja korrapärane dialoog välisaudiitori, siseaudiitori ja auditikomitee vahel on tõhusa auditi jaoks ülioluline, kuna aktsionäre on vaja hoida kursis (näiteks audiitori määramise, uuesti määramise või kõrvaldamise põhjustega) konkreetsete selgituste abil auditikomitee aruannetes; |
| --- | --- |

18.

usub, et ladus ja korrapärane dialoog välisaudiitori, siseaudiitori ja auditikomitee vahel on tõhusa auditi jaoks ülioluline, kuna aktsionäre on vaja hoida kursis (näiteks audiitori määramise, uuesti määramise või kõrvaldamise põhjustega) konkreetsete selgituste abil auditikomitee aruannetes;

| 19. | on arvamusel, et audiitoritel peaks olema õigus võtta ettevõtja üldkoosolekutel sõna teemadel, mis on seotud nende rolliga audiitorina; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et audiitoritel peaks olema õigus võtta ettevõtja üldkoosolekutel sõna teemadel, mis on seotud nende rolliga audiitorina;

| 20. | on seisukohal, et auditeerimine peaks olema jaotatud kaheks - sise- ja välisauditiks –, et seda oleks võimalik õiguslikult selgelt piiritleda; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et auditeerimine peaks olema jaotatud kaheks - sise- ja välisauditiks –, et seda oleks võimalik õiguslikult selgelt piiritleda;

Rahvusvahelised auditeerimise standardid (ISA)

| 21. | teeb ettepaneku, et komisjon võtaks viivitamata vastu rahvusvahelised auditeerimisstandardid, mida peaks selgitama määruse kaudu, mis võimaldaks ühtlustada auditeid Euroopa tasandil ning hõlbustaks järelevalveorganite tegevust; on seisukohal, et auditeerimine on ühtne menetlus, olenemata auditeeritud äriühingu suurusest, kuid selle rakendamisel tuleb arvestada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) iseloomu; tuletab komisjonile meelde, et lisaks neile ettevõtetele, kellele kohaldatakse rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid, on ka teisi ettevõtteid, kelle varalist olukorda tuleks volitatud audiitorettevõtete poolt auditeerida, hoolimata sellest, et nad on standardikohasest auditist vabastatud; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku, et komisjon võtaks viivitamata vastu rahvusvahelised auditeerimisstandardid, mida peaks selgitama määruse kaudu, mis võimaldaks ühtlustada auditeid Euroopa tasandil ning hõlbustaks järelevalveorganite tegevust; on seisukohal, et auditeerimine on ühtne menetlus, olenemata auditeeritud äriühingu suurusest, kuid selle rakendamisel tuleb arvestada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) iseloomu; tuletab komisjonile meelde, et lisaks neile ettevõtetele, kellele kohaldatakse rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid, on ka teisi ettevõtteid, kelle varalist olukorda tuleks volitatud audiitorettevõtete poolt auditeerida, hoolimata sellest, et nad on standardikohasest auditist vabastatud;

Audiitorühingute valitsemine ja sõltumatus

| 22. | nõustub, et asjaolu, et audiitori määrab ja teda tasustab auditeeritav ettevõtja, on vaidlusi tekitav; ei leia siiski, et audiitori määramine kolmanda asutuse poolt oleks õigustatud; nõuab seetõttu, ilma et see piiraks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 37 lõike 2 kohaldamist, et auditikomitee rolli tugevdataks; |
| --- | --- |

22.

nõustub, et asjaolu, et audiitori määrab ja teda tasustab auditeeritav ettevõtja, on vaidlusi tekitav; ei leia siiski, et audiitori määramine kolmanda asutuse poolt oleks õigustatud; nõuab seetõttu, ilma et see piiraks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 37 lõike 2 kohaldamist, et auditikomitee rolli tugevdataks;

| 23. | on seisukohal, et audiitori peaks juhtudel, kus audiitor on kohustuslik, määrama mitte auditeeritava ettevõtja juhatus, vaid auditikomitee, kusjuures auditikomitee liikmetel peaks olema asjakohane kogemus ja vähemalt pooltel peaks olema aruandlus- ja auditeerimiskogemus; on seisukohal, et auditikomitee peaks tagama audiitori sõltumatuse, pidades eriti silmas nõustamisteenuseid, mida audiitor osutab või osutamiseks pakub; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et audiitori peaks juhtudel, kus audiitor on kohustuslik, määrama mitte auditeeritava ettevõtja juhatus, vaid auditikomitee, kusjuures auditikomitee liikmetel peaks olema asjakohane kogemus ja vähemalt pooltel peaks olema aruandlus- ja auditeerimiskogemus; on seisukohal, et auditikomitee peaks tagama audiitori sõltumatuse, pidades eriti silmas nõustamisteenuseid, mida audiitor osutab või osutamiseks pakub;

| 24. | on seisukohal, et audiitori sõltumatust tagavaid ja auditi kvaliteeti kindlustavaid eeskirju peab üksikasjalikult kontrollima kutsealast täiesti sõltumatu riiklik järelevalveasutus; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et audiitori sõltumatust tagavaid ja auditi kvaliteeti kindlustavaid eeskirju peab üksikasjalikult kontrollima kutsealast täiesti sõltumatu riiklik järelevalveasutus;

| 25. | toetab hea rahvusvahelise valitsemistava koodeksi loomist avalikku huvi esindavaid asutusi auditeerivatele audiitorühingutele; |
| --- | --- |

25.

toetab hea rahvusvahelise valitsemistava koodeksi loomist avalikku huvi esindavaid asutusi auditeerivatele audiitorühingutele;

| 26. | nõustub, et audiitori sõltumatus on ülimalt tähtis ja et on vaja võtta meetmeid ülearuse tuttavlikkuse vältimiseks; teeb ettepaneku, et komisjon viiks läbi mõjuhindamise, mis hõlmab mitmeid valikuid, eelkõige välist rotatsiooni ja vabatahtliku ühisauditi mõju; peab audiitori sõltumatuse tugevdamist välise rotatsiooni abil küll võimalikuks, on aga siiski endiselt arvamusel, et parim seadusandlik lahendus ei ole mitte väline rotatsioon, vaid audiitorite sisene vahetamine, nagu see on kinnitust leidnud ka direktiivis 2006/43/EÜ, ning et olemasolev auditipartnerite rotatsiooni kord tagab piisava sõltumatuse auditite tõhususe jaoks; |
| --- | --- |

26.

nõustub, et audiitori sõltumatus on ülimalt tähtis ja et on vaja võtta meetmeid ülearuse tuttavlikkuse vältimiseks; teeb ettepaneku, et komisjon viiks läbi mõjuhindamise, mis hõlmab mitmeid valikuid, eelkõige välist rotatsiooni ja vabatahtliku ühisauditi mõju; peab audiitori sõltumatuse tugevdamist välise rotatsiooni abil küll võimalikuks, on aga siiski endiselt arvamusel, et parim seadusandlik lahendus ei ole mitte väline rotatsioon, vaid audiitorite sisene vahetamine, nagu see on kinnitust leidnud ka direktiivis 2006/43/EÜ, ning et olemasolev auditipartnerite rotatsiooni kord tagab piisava sõltumatuse auditite tõhususe jaoks;

| 27. | palub komisjonil tagada, et ettevõtte tegevus arvestaks ettenähtud kaitse säilitamisega, sealhulgas auditi partnerite vahelise kohustusliku rotatsiooni kaitsega, isegi kui need partnerid vahetavad protsessi vältel oma äriühingut; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil tagada, et ettevõtte tegevus arvestaks ettenähtud kaitse säilitamisega, sealhulgas auditi partnerite vahelise kohustusliku rotatsiooni kaitsega, isegi kui need partnerid vahetavad protsessi vältel oma äriühingut;

| 28. | teeb ettepaneku, et lisaks fikseeritud rotatsioonile tuleks arvesse võtta muid või lisanduvaid võimalusi, näiteks ühisauditite kasutamisel võiks rotatsioonitsükkel olla topelt nii kiire kui ühe audiitori kasutamisel, kuna kolme osalise puhul on dünaamika teistsugune kui kahe osalise puhul ja ühisauditi rotatsioon võiks olla etapiviisiline; |
| --- | --- |

28.

teeb ettepaneku, et lisaks fikseeritud rotatsioonile tuleks arvesse võtta muid või lisanduvaid võimalusi, näiteks ühisauditite kasutamisel võiks rotatsioonitsükkel olla topelt nii kiire kui ühe audiitori kasutamisel, kuna kolme osalise puhul on dünaamika teistsugune kui kahe osalise puhul ja ühisauditi rotatsioon võiks olla etapiviisiline;

| 29. | leiab, et üksteisest tuleks eraldada audititeenused ja muud teenused lisaks auditile, mida audiitorühing kliendile osutab, tehes seda direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 22 lõikes 2 viidatud huvide konflikti silmas pidades ja kooskõlas ametiala käitumiskoodeksiga; juhib tähelepanu, et sel moel saaks piirata kunstlikult alandatud hinnaga pakkumist („lowballing”), mis seisneb alandatud hinnaga auditi pakkumises eesmärgiga kompenseerida madalam hind, võttes tasu lisateenuste eest; on seetõttu arvamusel, et eraldamist tuleb kohaldada kõikidele ühingutele ja nende klientidele; viidates 2002. aasta soovitustele vannutatud audiitorite sõltumatuse kohta, palub komisjonil koostada nimekiri tingimustest, mille korral need teenused ei oleks kooskõlas audititeenustega; tunnistab, et muude teenuste osutamine lisaks auditile, kui see on kooskõlas audiitori sõltumatusega, võib etendada olulist rolli väikeste ja keskmise suurusega audiitorühingute oskusbaasi laiendamisel, kuid on seisukohal, et sise- ja välisauditi teenuseid ei tohiks osutada samaaegselt; |
| --- | --- |

29.

leiab, et üksteisest tuleks eraldada audititeenused ja muud teenused lisaks auditile, mida audiitorühing kliendile osutab, tehes seda direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 22 lõikes 2 viidatud huvide konflikti silmas pidades ja kooskõlas ametiala käitumiskoodeksiga; juhib tähelepanu, et sel moel saaks piirata kunstlikult alandatud hinnaga pakkumist („lowballing”), mis seisneb alandatud hinnaga auditi pakkumises eesmärgiga kompenseerida madalam hind, võttes tasu lisateenuste eest; on seetõttu arvamusel, et eraldamist tuleb kohaldada kõikidele ühingutele ja nende klientidele; viidates 2002. aasta soovitustele vannutatud audiitorite sõltumatuse kohta, palub komisjonil koostada nimekiri tingimustest, mille korral need teenused ei oleks kooskõlas audititeenustega; tunnistab, et muude teenuste osutamine lisaks auditile, kui see on kooskõlas audiitori sõltumatusega, võib etendada olulist rolli väikeste ja keskmise suurusega audiitorühingute oskusbaasi laiendamisel, kuid on seisukohal, et sise- ja välisauditi teenuseid ei tohiks osutada samaaegselt;

| 30. | peab audiitorite sõltumatuse säilitamist oluliseks; on seisukohal, et välisaudiitoritel tuleks keelata teenuste osutamine auditeeritavale äriühingule, kui see võiks põhjustada mittevastavust kehtivatele sõltumatuse nõuetele või muudele eetilistele nõuetele; tunnistab, et Euroopa majanduse kasvu suurendamiseks on vaja tagada, et kõik ettevõtted, sõltumata nende suurusest, sealhulgas VKEd, saaksid kasutada sõltumatute, laialdaste oskustega audiitorite ja audiitorühingute teenuseid; |
| --- | --- |

30.

peab audiitorite sõltumatuse säilitamist oluliseks; on seisukohal, et välisaudiitoritel tuleks keelata teenuste osutamine auditeeritavale äriühingule, kui see võiks põhjustada mittevastavust kehtivatele sõltumatuse nõuetele või muudele eetilistele nõuetele; tunnistab, et Euroopa majanduse kasvu suurendamiseks on vaja tagada, et kõik ettevõtted, sõltumata nende suurusest, sealhulgas VKEd, saaksid kasutada sõltumatute, laialdaste oskustega audiitorite ja audiitorühingute teenuseid;

| 31. | märgib eriti, et audiitorteenuseid, millega kaasnevad huvide konfliktid, ei või osutada sama ettevõtja, ja see peaks kehtima ka teatavate nõustamisteenuste ning keeruka struktuuriga toodete hindamise kohta, ning väidab, et seda peaksid jälgima pädevad järelevalveasutused; |
| --- | --- |

31.

märgib eriti, et audiitorteenuseid, millega kaasnevad huvide konfliktid, ei või osutada sama ettevõtja, ja see peaks kehtima ka teatavate nõustamisteenuste ning keeruka struktuuriga toodete hindamise kohta, ning väidab, et seda peaksid jälgima pädevad järelevalveasutused;

| 32. | usub, et auditikomiteed täidavad olulist järelevalverolli, millega tagatakse, et audiitor jääb sõltumatuks, ning palub komisjonil anda auditikomiteedele seda aspekti puudutavaid juhiseid; |
| --- | --- |

32.

usub, et auditikomiteed täidavad olulist järelevalverolli, millega tagatakse, et audiitor jääb sõltumatuks, ning palub komisjonil anda auditikomiteedele seda aspekti puudutavaid juhiseid;

| 33. | soovitab, et auditikomisjon kui nõukogu ja mitte juhatuse üksus peaks otsustama, kas lubada auditiväliste teenuste pakkumist teatavale finantsettevõtjale, ning leppima kokku pakkumise ja volituse üksikasjade suhtes; kutsub komisjoni koostama mõjuhinnangut auditiväliste teenuste ülemmäära seadmise toimivuse kohta ja selle tulemuste mõju kohta tuludele; |
| --- | --- |

33.

soovitab, et auditikomisjon kui nõukogu ja mitte juhatuse üksus peaks otsustama, kas lubada auditiväliste teenuste pakkumist teatavale finantsettevõtjale, ning leppima kokku pakkumise ja volituse üksikasjade suhtes; kutsub komisjoni koostama mõjuhinnangut auditiväliste teenuste ülemmäära seadmise toimivuse kohta ja selle tulemuste mõju kohta tuludele;

| 34. | leiab, et tasud, mida audiitorühing või audiitorühingute võrgustik võib ühelt kliendilt nõuda, tuleks avalikustada, kui nad ületavad teatud piiri, ning et järelevalveasutustel peaks olema võimalik kontrollide, piirangute või muude planeerimisnõuete abil sekkuda, kui tasud ületavad teatud osakaalu audiitorühingu kogutuludest, et vältida audiitorühingu majanduslikku sõltuvusse sattumist; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et väiksemate ühingute puhul ei tohiks sekkumine piirata kasvu ning endale suurte ja oluliste klientide kindlustamine, mis moodustab audiitorühingu varastes etappides suure osa tööst, on kasvamise oluline osa; |
| --- | --- |

34.

leiab, et tasud, mida audiitorühing või audiitorühingute võrgustik võib ühelt kliendilt nõuda, tuleks avalikustada, kui nad ületavad teatud piiri, ning et järelevalveasutustel peaks olema võimalik kontrollide, piirangute või muude planeerimisnõuete abil sekkuda, kui tasud ületavad teatud osakaalu audiitorühingu kogutuludest, et vältida audiitorühingu majanduslikku sõltuvusse sattumist; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et väiksemate ühingute puhul ei tohiks sekkumine piirata kasvu ning endale suurte ja oluliste klientide kindlustamine, mis moodustab audiitorühingu varastes etappides suure osa tööst, on kasvamise oluline osa;

| 35. | on arvamusel, et audiitorühingud, kes auditeerivad avalikku huvi esindavaid asutusi, peavad oma raamatupidamisaruanded avaldama ning kõnealused aruanded ja ühingu kasutatavad meetodid tuleb läbi vaadata, et tagada nende kvaliteet; |
| --- | --- |

35.

on arvamusel, et audiitorühingud, kes auditeerivad avalikku huvi esindavaid asutusi, peavad oma raamatupidamisaruanded avaldama ning kõnealused aruanded ja ühingu kasutatavad meetodid tuleb läbi vaadata, et tagada nende kvaliteet;

| 36. | on seisukohal, et kui on olemas tõendeid ettevõtte või avalikku huvi esindava asutuse direktori ja/või audiitorühingu tegevjuhi ametiseisundi kuritarvitamise kohta, peab olema võimalik esitada kõigile asjaomastele vastavat süüdistust; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et kui on olemas tõendeid ettevõtte või avalikku huvi esindava asutuse direktori ja/või audiitorühingu tegevjuhi ametiseisundi kuritarvitamise kohta, peab olema võimalik esitada kõigile asjaomastele vastavat süüdistust;

| 37. | on seisukohal, et audiitorühingutele sobib partnerluse mudel, kuna see kaitseb nende sõltumatust; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et audiitorühingutele sobib partnerluse mudel, kuna see kaitseb nende sõltumatust;

| 38. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et riiklike asutuste auditid oleksid eeskujulikud, ning vältida võimalikke huvide konflikte, mis võivad tuleneda sidemetest audiitori ja auditeeritavate riiklike asutuste otsustusorganite vahel; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et riiklike asutuste auditid oleksid eeskujulikud, ning vältida võimalikke huvide konflikte, mis võivad tuleneda sidemetest audiitori ja auditeeritavate riiklike asutuste otsustusorganite vahel;

Kontsernide auditid

| 39. | toetab rohelises raamatus esitatud ettepanekuid kontsernide auditite kohta; |
| --- | --- |

39.

toetab rohelises raamatus esitatud ettepanekuid kontsernide auditite kohta;

| 40. | kutsub komisjoni üles uurima kontsernide auditite raames andmete edastamisega seotud küsimust seoses ELi andmekaitse õigusraamistiku tulevase läbivaatamisega; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles uurima kontsernide auditite raames andmete edastamisega seotud küsimust seoses ELi andmekaitse õigusraamistiku tulevase läbivaatamisega;

| 41. | on seisukohal, et kontserni audiitoritel peaks olema selge ülevaade kontsernist ning kui finantsasutuste üle teostatakse kontsernipõhist järelevalvet, peaksid nad suhtlema kontserni järelevalveasutusega; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et kontserni audiitoritel peaks olema selge ülevaade kontsernist ning kui finantsasutuste üle teostatakse kontsernipõhist järelevalvet, peaksid nad suhtlema kontserni järelevalveasutusega;

Järelevalve

| 42. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, mille eesmärgiks on parandada suhtlust avalikku huvi esindavate asutuste audiitorite ja reguleerivate asutuste vahel; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, mille eesmärgiks on parandada suhtlust avalikku huvi esindavate asutuste audiitorite ja reguleerivate asutuste vahel;

| 43. | on seisukohal, et teabevahetuse ja konfidentsiaalsuse protokollide osas tuleks eelnevalt kokku leppida ja dialoog peaks reaalselt töötama mõlemas suunas; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et teabevahetuse ja konfidentsiaalsuse protokollide osas tuleks eelnevalt kokku leppida ja dialoog peaks reaalselt töötama mõlemas suunas;

| 44. | nõuab kahepoolset tõhustatud dialoogi audiitorite ja finantsasutuste järelevalveasutuste vahel, eriti seoses probleemsete valdkondadega, nagu erinevate finantstoodete koosmõju; nõuab, et audiitorid ja ELi järelevalveasutused looksid samasuguse dialoogi ka piiriüleste üksuste jaoks; |
| --- | --- |

44.

nõuab kahepoolset tõhustatud dialoogi audiitorite ja finantsasutuste järelevalveasutuste vahel, eriti seoses probleemsete valdkondadega, nagu erinevate finantstoodete koosmõju; nõuab, et audiitorid ja ELi järelevalveasutused looksid samasuguse dialoogi ka piiriüleste üksuste jaoks;

| 45. | juhib tähelepanu auditi järelevalvetavade ühtlustamise vajadusele ning palub, et komisjon kaaluks audiitorite järelevalveasutuste Euroopa ekspertrühma ühendamist Euroopa Finantsjärelvalve Süsteemiga, võimaluse korral ESMA kaudu; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu auditi järelevalvetavade ühtlustamise vajadusele ning palub, et komisjon kaaluks audiitorite järelevalveasutuste Euroopa ekspertrühma ühendamist Euroopa Finantsjärelvalve Süsteemiga, võimaluse korral ESMA kaudu;

| 46. | nõuab finantsasutuste välisaudiitoritelt korrapärast valdkondliku aruande esitamist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule eesmärgiga tuvastada valdkondlikud suundumused ja võimalikud süsteemsete riskide allikad ning kitsaskohad, ning märgib, et seda tuleks teha mõõdukal viisil; |
| --- | --- |

46.

nõuab finantsasutuste välisaudiitoritelt korrapärast valdkondliku aruande esitamist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule eesmärgiga tuvastada valdkondlikud suundumused ja võimalikud süsteemsete riskide allikad ning kitsaskohad, ning märgib, et seda tuleks teha mõõdukal viisil;

| 47. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et auditeerimise ajal võetakse arvesse riiklike kontrollikodade avaldatud arvamust; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et auditeerimise ajal võetakse arvesse riiklike kontrollikodade avaldatud arvamust;

Kontsentratsioon ja turu struktuur

| 48. | usub, et auditituru praeguse struktuuri tõttu seaks ühe suurde nelikusse kuuluva audiitorühingu kokkuvarisemine ohtu kogu audiitori kutseala usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

48.

usub, et auditituru praeguse struktuuri tõttu seaks ühe suurde nelikusse kuuluva audiitorühingu kokkuvarisemine ohtu kogu audiitori kutseala usaldusväärsuse;

| 49. | on arvamusel, et isegi kui ühe audiitorühingu pankrot ei pruugi tekitada ülejäänud majanduses doominoefekti, võivad ettevõtjad, keda peetakse „liiga suureks, et pankrotti minna” tekitada moraalset ohtu ning situatsiooniplaane seoses suurte audiitorühingutega tuleb tõhustada; leiab, et kõnealuste plaanide eesmärgiks peaks olema viia miinimumini võimalus, et audiitorühing lahkub turult mõjuva põhjuseta ning vähendada ebakindlust ja häireid, mida see põhjustaks; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et isegi kui ühe audiitorühingu pankrot ei pruugi tekitada ülejäänud majanduses doominoefekti, võivad ettevõtjad, keda peetakse „liiga suureks, et pankrotti minna” tekitada moraalset ohtu ning situatsiooniplaane seoses suurte audiitorühingutega tuleb tõhustada; leiab, et kõnealuste plaanide eesmärgiks peaks olema viia miinimumini võimalus, et audiitorühing lahkub turult mõjuva põhjuseta ning vähendada ebakindlust ja häireid, mida see põhjustaks;

| 50. | on seisukohal, et situatsiooniplaanid on oluline vahend, mille abil vältida ettevõtte korratut lagunemist ning et need plaanid peavad sisaldama mehhanismi, mille kaudu teavitada reguleerivat asutust mis tahes probleemist, mis audiitorühingut riiklikul või rahvusvahelisel tasandil ohustab, et reguleerivad asutused saaksid täita oma osa ja tegeleda selliste olukordadega nõuetekohase hoolikusega; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et situatsiooniplaanid on oluline vahend, mille abil vältida ettevõtte korratut lagunemist ning et need plaanid peavad sisaldama mehhanismi, mille kaudu teavitada reguleerivat asutust mis tahes probleemist, mis audiitorühingut riiklikul või rahvusvahelisel tasandil ohustab, et reguleerivad asutused saaksid täita oma osa ja tegeleda selliste olukordadega nõuetekohase hoolikusega;

| 51. | toetab likvideerimiskavade kehtestamist suure neliku audiitorühingutele ja nendele audiitoritele, kes osutavad finantsvaldkonnale olulisi audititeenuseid, samuti piiriüleste situatsiooniplaanide koostamist kliendilepingute nõuetekohase üleandmise jaoks juhul, kui mõjukas turuosaline peaks turult lahkuma; |
| --- | --- |

51.

toetab likvideerimiskavade kehtestamist suure neliku audiitorühingutele ja nendele audiitoritele, kes osutavad finantsvaldkonnale olulisi audititeenuseid, samuti piiriüleste situatsiooniplaanide koostamist kliendilepingute nõuetekohase üleandmise jaoks juhul, kui mõjukas turuosaline peaks turult lahkuma;

| 52. | rõhutab, et raamatupidamise auditeerimise alase mis tahes tegevuse üks eesmärke peab olema arendada sektoris tegutsevate eri ettevõtjate vahel konkurentsi, säilitades samas auditite kvaliteedi, täpsuse ja põhjalikkuse; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et raamatupidamise auditeerimise alase mis tahes tegevuse üks eesmärke peab olema arendada sektoris tegutsevate eri ettevõtjate vahel konkurentsi, säilitades samas auditite kvaliteedi, täpsuse ja põhjalikkuse;

| 53. | nõuab, et komisjon hoolitseks kõigi audititurul tegutsevate ettevõtjate võrdsete konkurentsitingimuste eest ning lihtsustaks auditeerimisvaldkonda käsitlevaid sätteid Euroopa tasandil; on seisukohal, et lihtsam juurdepääs turule ja turule sisenemise piirangute kaotamine on olulised aspektid, mille abil suurendada audititurul osalejate arvu; on seisukohal, et mitte ettevõtja juhatus, vaid auditikomitee on kõige sobivam valima auditi tüüpi, mis täidab kõige paremini auditeeritava üksuse vajadusi, ja jälgima auditi tõhusust ja kvaliteeti, ning et erilist rõhku tuleks panna audiitori sõltumatusele; usub, et komisjon peaks uurima viise, mis võimaldaksid avalikku huvi esindavatel asutustel, avalikul sektoril ja Euroopa institutsioonidel paremini hinnata audititeenuste kvaliteeti, mida audiitorühingud olenemata suurusest pakuvad; |
| --- | --- |

53.

nõuab, et komisjon hoolitseks kõigi audititurul tegutsevate ettevõtjate võrdsete konkurentsitingimuste eest ning lihtsustaks auditeerimisvaldkonda käsitlevaid sätteid Euroopa tasandil; on seisukohal, et lihtsam juurdepääs turule ja turule sisenemise piirangute kaotamine on olulised aspektid, mille abil suurendada audititurul osalejate arvu; on seisukohal, et mitte ettevõtja juhatus, vaid auditikomitee on kõige sobivam valima auditi tüüpi, mis täidab kõige paremini auditeeritava üksuse vajadusi, ja jälgima auditi tõhusust ja kvaliteeti, ning et erilist rõhku tuleks panna audiitori sõltumatusele; usub, et komisjon peaks uurima viise, mis võimaldaksid avalikku huvi esindavatel asutustel, avalikul sektoril ja Euroopa institutsioonidel paremini hinnata audititeenuste kvaliteeti, mida audiitorühingud olenemata suurusest pakuvad;

| 54. | märgib, et ühisauditi kohaldamine võib aidata audititurgu mitmekesistada; tuletab meelde, et eri liikmesriikides valitsevad eri turuolukorrad ja neil on erinevad ühisauditi kogemused; palub komisjonil hinnata ühisauditi kohustusliku kasutuselevõtmise võimalikku kasu ja kulusid nii audiitorühingute, eelkõige väikeste audiitorühingute, kui ka auditeeritavate ettevõtjate – eelkõige finantsasutuste – jaoks, ning palub hinnata, kuidas see võib mõjutada auditituru kontsentreerumist ja finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

54.

märgib, et ühisauditi kohaldamine võib aidata audititurgu mitmekesistada; tuletab meelde, et eri liikmesriikides valitsevad eri turuolukorrad ja neil on erinevad ühisauditi kogemused; palub komisjonil hinnata ühisauditi kohustusliku kasutuselevõtmise võimalikku kasu ja kulusid nii audiitorühingute, eelkõige väikeste audiitorühingute, kui ka auditeeritavate ettevõtjate – eelkõige finantsasutuste – jaoks, ning palub hinnata, kuidas see võib mõjutada auditituru kontsentreerumist ja finantsstabiilsust;

| 55. | arvab, et ülevõtmist suure neliku poolt tuleb hinnata seoses nende mõjuga teiste audiitorühingute või nende võrgustike kasvule; |
| --- | --- |

55.

arvab, et ülevõtmist suure neliku poolt tuleb hinnata seoses nende mõjuga teiste audiitorühingute või nende võrgustike kasvule;

| 56. | kutsub komisjoni üles uurima pankade ja muude finantsasutuste piiravaid pakte, mis puudutavad ettevõtjatele suunatud laene ja muid finantstooteid ning millega võidakse piirata audiitori valimise võimalusi; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles uurima pankade ja muude finantsasutuste piiravaid pakte, mis puudutavad ettevõtjatele suunatud laene ja muid finantstooteid ning millega võidakse piirata audiitori valimise võimalusi;

| 57. | peab ülioluliseks keelata lepingutes suurt nelikut pooldavad piiravad klauslid; |
| --- | --- |

57.

peab ülioluliseks keelata lepingutes suurt nelikut pooldavad piiravad klauslid;

| 58. | nõuab, et soodustataks väikeste ja keskmise suurusega audiitorühingute ühinemist; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks audiitorühingute sertifikaadi ja kvaliteediregistri loomist, mis võimaldaks väikestel ja keskmise suurusega audiitorühingutel näidata, et nad teevad piisavalt kvaliteetset tööd; on seisukohal, et riigihangete sektoris tuleks seada eesmärgiks kasutada muid audiitorühinguid kui suur nelik ning et avalikud organid sätestaksid sihttaseme, kui suures osakaalus tuleks kasutada suurde nelikusse mittekuuluvaid ühinguid; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et soodustataks väikeste ja keskmise suurusega audiitorühingute ühinemist; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks audiitorühingute sertifikaadi ja kvaliteediregistri loomist, mis võimaldaks väikestel ja keskmise suurusega audiitorühingutel näidata, et nad teevad piisavalt kvaliteetset tööd; on seisukohal, et riigihangete sektoris tuleks seada eesmärgiks kasutada muid audiitorühinguid kui suur nelik ning et avalikud organid sätestaksid sihttaseme, kui suures osakaalus tuleks kasutada suurde nelikusse mittekuuluvaid ühinguid;

| 59. | palub, et komisjon sätestaks avalikku huvi esindavate asutuste pakkumismenetluste puhul, et suurde nelikusse kuuluvate ühingute kõrval tuleb tagada õiglane juurdepääs pakkumismenetlusele veel vähemalt kahele suurde nelikusse mittekuuluvale ühingule; leiab, et selles protsessis tuleb juhtroll anda auditikomiteele ning selles peavad osalema ka aktsionärid; nõuab, et komisjon vaataks üle auditikomisjoni menetlused seoses pakkumismenetlustega, pöörates erilist tähelepanu ametliku pakkumismenetlusega seotud halduskoormuse aspektidele ja eesmärgiga tagada, et aktsionäride lõplik otsuse audiitori määramise kohta põhineks auditikomitee ettepanekul; on seisukohal, et kõnealune ettepanek peaks hõlmama järgneva menetluse kirjeldust, kasutatavaid kriteeriume ja auditikomitee soovituse põhjendusi; |
| --- | --- |

59.

palub, et komisjon sätestaks avalikku huvi esindavate asutuste pakkumismenetluste puhul, et suurde nelikusse kuuluvate ühingute kõrval tuleb tagada õiglane juurdepääs pakkumismenetlusele veel vähemalt kahele suurde nelikusse mittekuuluvale ühingule; leiab, et selles protsessis tuleb juhtroll anda auditikomiteele ning selles peavad osalema ka aktsionärid; nõuab, et komisjon vaataks üle auditikomisjoni menetlused seoses pakkumismenetlustega, pöörates erilist tähelepanu ametliku pakkumismenetlusega seotud halduskoormuse aspektidele ja eesmärgiga tagada, et aktsionäride lõplik otsuse audiitori määramise kohta põhineks auditikomitee ettepanekul; on seisukohal, et kõnealune ettepanek peaks hõlmama järgneva menetluse kirjeldust, kasutatavaid kriteeriume ja auditikomitee soovituse põhjendusi;

| 60. | kutsub komisjoni (konkurentsi peadirektoraati) viima läbi üksikasjalikku auditituru uuringut; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni (konkurentsi peadirektoraati) viima läbi üksikasjalikku auditituru uuringut;

Euroopa turu loomine

| 61. | on seisukohal, et audit on ühtse turu taaselavdamise lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles kontrollima, mil määral võiks piiriüleste auditeerimistegevuste lihtsustamine vähendada võimalikke takistusi turujuurdepääsule ja mahupiiranguid; kutsub komisjoni üles kontrollima, mil määral võiks auditeerimisteenuste Euroopa turg vähendada menetluse keerukust ja kulusid kõigi turuosaliste, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; julgustab komisjoni võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et hõlmata ELi õigusaktidega ja rakendada rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid, mis aitavad luua audiitorühingutele tõeliselt võrdseid konkurentsitingimusi; tuletab meelde komisjoni soovitusi audiitori vastutuse kohta; palub komisjonil esitada eelmainitut arvesse võttes ettepanekuid tõhusamaks ühtlustamiseks, mis aitaks kaasa audiitorite Euroopa loa väljatöötamisele, pannes erilist rõhku kõigele, mis võiks tagada audiitorite sõltumatust; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et audit on ühtse turu taaselavdamise lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles kontrollima, mil määral võiks piiriüleste auditeerimistegevuste lihtsustamine vähendada võimalikke takistusi turujuurdepääsule ja mahupiiranguid; kutsub komisjoni üles kontrollima, mil määral võiks auditeerimisteenuste Euroopa turg vähendada menetluse keerukust ja kulusid kõigi turuosaliste, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; julgustab komisjoni võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et hõlmata ELi õigusaktidega ja rakendada rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid, mis aitavad luua audiitorühingutele tõeliselt võrdseid konkurentsitingimusi; tuletab meelde komisjoni soovitusi audiitori vastutuse kohta; palub komisjonil esitada eelmainitut arvesse võttes ettepanekuid tõhusamaks ühtlustamiseks, mis aitaks kaasa audiitorite Euroopa loa väljatöötamisele, pannes erilist rõhku kõigele, mis võiks tagada audiitorite sõltumatust;

| 62. | palub komisjonil luua audiitori kutseala jaoks üleeuroopaline vastutuse kord; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil luua audiitori kutseala jaoks üleeuroopaline vastutuse kord;

Rahvusvaheline koostöö

| 63. | palub komisjonil teha suuremaid jõupingutusi, et tõhustada lähenemist; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil teha suuremaid jõupingutusi, et tõhustada lähenemist;

*

* *

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

64.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0223.

(2)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 23.

(3)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/9

---

Teisipäev, 13. september 2011Pensionieale lähenevate naiste olukord

P7_TA(2011)0360

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon pensionieale lähenevate naiste olukorra kohta (2011/2091(INI))

2013/C 51 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21, 23 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21, 23 ja 25,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” (KOM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” (KOM(2009)0180),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (2008/867/EÜ) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (2008/867/EÜ) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud 22. juuli 2010. aasta aruannet tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavuse võrdsuse kohta naistele ja meestele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud 22. juuli 2010. aasta aruannet tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavuse võrdsuse kohta naistele ja meestele,

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud 24. novembri 2009. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise aktiivse kaasatuse poliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud 24. novembri 2009. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise aktiivse kaasatuse poliitika kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta perioodiks 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta perioodiks 2011–2020,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi tööjõu ja rahvastiku vananemise mõju kohta tööhõivepoliitikale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi tööjõu ja rahvastiku vananemise mõju kohta tööhõivepoliitikale,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2010. aasta järeldusi aktiivsena vananemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2010. aasta järeldusi aktiivsena vananemise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi tervena ja väärika vananemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi tervena ja väärika vananemise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi „Võrdsed võimalused naistele ja meestele: aktiivsena ja väärikas vananemine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi „Võrdsed võimalused naistele ja meestele: aktiivsena ja väärikas vananemine”,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 1. mai 2008. aasta aruannet „Vananeva tööjõu töötingimused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 1. mai 2008. aasta aruannet „Vananeva tööjõu töötingimused”,

| — | võttes arvesse 12. aprillil 2002. aastal toimunud teisel ÜRO ülemaailmsel vananemisküsimusi käsitleval assambleel vastu võetud Madridi rahvusvahelist vananemisalast tegevuskava (A/CONF.197/9 8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. aprillil 2002. aastal toimunud teisel ÜRO ülemaailmsel vananemisküsimusi käsitleval assambleel vastu võetud Madridi rahvusvahelist vananemisalast tegevuskava (A/CONF.197/9 8),

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0291/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0291/2011),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, muu hulgas vanuse alusel, on Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud Euroopa Liidu oluline põhimõte ning üks ühenduse eesmärkidest ja ülesannetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, muu hulgas vanuse alusel, on Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud Euroopa Liidu oluline põhimõte ning üks ühenduse eesmärkidest ja ülesannetest;

| B. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegias seatakse eesmärgiks saavutada nii naiste kui ka meeste 75-protsendiline tööhõivemäär ning vähendada vaesusriski piiril elavate inimeste arvu 20 miljoni võrra; arvestades, et üle 50-aastaste naiste rühm on seetõttu sellele rühmale iseloomuliku vaesuse ja töötuse kõrge taseme tõttu otsustavaks vanuserühmaks mõlema eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegias seatakse eesmärgiks saavutada nii naiste kui ka meeste 75-protsendiline tööhõivemäär ning vähendada vaesusriski piiril elavate inimeste arvu 20 miljoni võrra; arvestades, et üle 50-aastaste naiste rühm on seetõttu sellele rühmale iseloomuliku vaesuse ja töötuse kõrge taseme tõttu otsustavaks vanuserühmaks mõlema eesmärgi saavutamisel;

| C. | arvestades, et sooliste stereotüüpide püsimine koostoimes eakamate inimeste tööturul diskrimineerimisega vanuse tõttu vähendab eelkõige eakamate naiste töösaamis-, koolitus- ja edutamisvõimalusi ning põhjustab osaliselt vaesusriski suurenemist vanemas eas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sooliste stereotüüpide püsimine koostoimes eakamate inimeste tööturul diskrimineerimisega vanuse tõttu vähendab eelkõige eakamate naiste töösaamis-, koolitus- ja edutamisvõimalusi ning põhjustab osaliselt vaesusriski suurenemist vanemas eas;

| D. | arvestades, et sooline diskrimineerimine on eripärane, kuna see on süstemaatiline ja süsteemne ning läbib ja täiendab kõiki teisi diskrimineerimise vorme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sooline diskrimineerimine on eripärane, kuna see on süstemaatiline ja süsteemne ning läbib ja täiendab kõiki teisi diskrimineerimise vorme;

| E. | arvestades, et tööturg on praegu palju dünaamilisem ja voolavam kui kunagi varem, mis tähendab, et ühes valdkonnas töötamine ei ole enam eluks ajaks garanteeritud; arvestades, et majanduskriis on seetõttu näidanud, et naistel on tööturul täita tähtis osa; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tööturg on praegu palju dünaamilisem ja voolavam kui kunagi varem, mis tähendab, et ühes valdkonnas töötamine ei ole enam eluks ajaks garanteeritud; arvestades, et majanduskriis on seetõttu näidanud, et naistel on tööturul täita tähtis osa;

| F. | arvestades, et Euroopa majanduse edasine konkurentsivõime, õitseng ja kaasatus sõltuvad olulisel määral tema võimest parandada tulemuslikult oma tööjõuressursside kasutamist, seda mitte ainult pensioniea tõstmise kaudu, vaid ka selliste töötingimuste ja sotsiaalkindlustussüsteemide loomise kaudu, mis toetavad elu- ja töötingimuste parandamist ja toovad kasu majandusele, kusjuures see hõlmab ka asjaomast poliitikat, millega ühitada töö-, pere- ja eraelu ning tegeleda otsese ja kaudse diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpidega, mis toovad kaasa soolise ebavõrdsuse tööturul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa majanduse edasine konkurentsivõime, õitseng ja kaasatus sõltuvad olulisel määral tema võimest parandada tulemuslikult oma tööjõuressursside kasutamist, seda mitte ainult pensioniea tõstmise kaudu, vaid ka selliste töötingimuste ja sotsiaalkindlustussüsteemide loomise kaudu, mis toetavad elu- ja töötingimuste parandamist ja toovad kasu majandusele, kusjuures see hõlmab ka asjaomast poliitikat, millega ühitada töö-, pere- ja eraelu ning tegeleda otsese ja kaudse diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpidega, mis toovad kaasa soolise ebavõrdsuse tööturul;

| G. | arvestades, et ajavahemikus 1990–2010 suurenes tööealine elanikkond (20–64-aastased) ELi 27 liikmesriigis 1,8 % võrra, eakam rahvastik (üle 65-aastased) suurenes 3,7 % võrra ning noorte (0–19-aastased) osakaal kahanes 5,4 % võrra; arvestades, et üle 65-aastaste osakaal suureneb eeldatavasti 17,4 %-lt 2010. aastal 30 %-le 2060. aastal (3); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ajavahemikus 1990–2010 suurenes tööealine elanikkond (20–64-aastased) ELi 27 liikmesriigis 1,8 % võrra, eakam rahvastik (üle 65-aastased) suurenes 3,7 % võrra ning noorte (0–19-aastased) osakaal kahanes 5,4 % võrra; arvestades, et üle 65-aastaste osakaal suureneb eeldatavasti 17,4 %-lt 2010. aastal 30 %-le 2060. aastal (3);

| H. | arvestades, et 2008. aastal oli vaesusrisk eakamate naiste seas 22 % võrreldes 16 %ga eakamate meeste seas (4); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2008. aastal oli vaesusrisk eakamate naiste seas 22 % võrreldes 16 %ga eakamate meeste seas (4);

| I. | arvestades, et naiste osakaal eraldatud eakate inimeste seas on sageli ülearu suur ning see kasvab, mis on tingitud kasvavast lahutuste arvust ja meeste lühemast oodatavast elueast; arvestades, et leskedel ja üksikutel eakatel naistel on üldiselt suurem vaesuse, eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste osakaal eraldatud eakate inimeste seas on sageli ülearu suur ning see kasvab, mis on tingitud kasvavast lahutuste arvust ja meeste lühemast oodatavast elueast; arvestades, et leskedel ja üksikutel eakatel naistel on üldiselt suurem vaesuse, eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk;

| J. | arvestades, et 55–64-aastaste naiste tööhõive määr oli 2009. aastal 37,8 %, samas kui samaealiste meeste puhul oli see 54,8 % (5); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 55–64-aastaste naiste tööhõive määr oli 2009. aastal 37,8 %, samas kui samaealiste meeste puhul oli see 54,8 % (5);

| K. | arvestades, et naiste töötuse määr on 21 liikmesriigis meeste omast kõrgem ning vaatamata sellele, et pikaajalise töötuse määr on 12 riigis meeste puhul kõrgem kui naiste puhul, jääb naiste töötus suurema tõenäosusega „mitteaktiivsuse” varju, juhul kui nad on abielus või neil on lapsed; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste töötuse määr on 21 liikmesriigis meeste omast kõrgem ning vaatamata sellele, et pikaajalise töötuse määr on 12 riigis meeste puhul kõrgem kui naiste puhul, jääb naiste töötus suurema tõenäosusega „mitteaktiivsuse” varju, juhul kui nad on abielus või neil on lapsed;

| L. | arvestades, et alla 30-aastaste naiste keskmine tunnitasu moodustab 92 % meeste omast ning 50–59-aastaste vanuserühmas on see näitaja 67,5 % (6) ning ELi keskmine meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt 17,5 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alla 30-aastaste naiste keskmine tunnitasu moodustab 92 % meeste omast ning 50–59-aastaste vanuserühmas on see näitaja 67,5 % (6) ning ELi keskmine meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt 17,5 %;

| M. | arvestades, et soolised erinevused sotsiaalmajanduslikus olukorras on suuresti tingitud traditsioonilisest sugudevahelisest rollide jaotusest, mille puhul arvatakse, et leivateenimise kohustus lasub peamiselt meestel ning naised tegelevad tasustamata majapidamistöödega ja perekonna eest hoolitsemisega, muu hulgas perekonna eest hoolitsemisega laiemas plaanis, mis avaldab tugevat mõju naiste – võrreldes meestega – võimele koguda sotsiaalkindlustusõigusi, nt pensioni jaoks, ja seega nende olukorrale vanaduspõlves, eelkõige lahutuse, eraldi elama asumise või leseks jäämise korral; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et soolised erinevused sotsiaalmajanduslikus olukorras on suuresti tingitud traditsioonilisest sugudevahelisest rollide jaotusest, mille puhul arvatakse, et leivateenimise kohustus lasub peamiselt meestel ning naised tegelevad tasustamata majapidamistöödega ja perekonna eest hoolitsemisega, muu hulgas perekonna eest hoolitsemisega laiemas plaanis, mis avaldab tugevat mõju naiste – võrreldes meestega – võimele koguda sotsiaalkindlustusõigusi, nt pensioni jaoks, ja seega nende olukorrale vanaduspõlves, eelkõige lahutuse, eraldi elama asumise või leseks jäämise korral;

| N. | arvestades, et naistel on suurema tõenäosusega aeglasem, lühem ja/või katkestatud karjäär ning madalam keskmine sissetulek kui meestel, mida kajastab suurem lõhe töötasudes ning mis tekitab soolise erinevuse isikliku pensionivara kogumisel, suurendades seega naiste vaesusriski vanaduspõlves; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naistel on suurema tõenäosusega aeglasem, lühem ja/või katkestatud karjäär ning madalam keskmine sissetulek kui meestel, mida kajastab suurem lõhe töötasudes ning mis tekitab soolise erinevuse isikliku pensionivara kogumisel, suurendades seega naiste vaesusriski vanaduspõlves;

| O. | arvestades, et sooline ebavõrdsus on väiksem enne perekonna loomist ja suureneb pärast paarisuhte alustamist; arvestades, et naiste tööhõivemäär langeb esimese lapse sündimisel ja nende ebasoodne olukord tööturul suureneb seoses lapse eest hoolitsemisega naiste elutsükli varasematel etappidel, mis asendub hilisemal etapil eakate hooldamisega, millega sageli kaasneb töötajate vaesus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sooline ebavõrdsus on väiksem enne perekonna loomist ja suureneb pärast paarisuhte alustamist; arvestades, et naiste tööhõivemäär langeb esimese lapse sündimisel ja nende ebasoodne olukord tööturul suureneb seoses lapse eest hoolitsemisega naiste elutsükli varasematel etappidel, mis asendub hilisemal etapil eakate hooldamisega, millega sageli kaasneb töötajate vaesus;

| P. | arvestades, et meestega võrreldes valivad eakamad naised – või on sunnitud valima – sageli osalise tööaja ning lahkuvad – või on sunnitud lahkuma – sagedamini tööturult ennetähtaegsele pensionile; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et meestega võrreldes valivad eakamad naised – või on sunnitud valima – sageli osalise tööaja ning lahkuvad – või on sunnitud lahkuma – sagedamini tööturult ennetähtaegsele pensionile;

| Q. | arvestades, et soopõhise lähenemisviisi tähtsust aktiivsele tööturupoliitikale tunnustavad laialdaselt peaaegu kõik Euroopa riigid, kuid aktiivse tööturupoliitika hindamistest ilmneb, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on jätkuvalt ebavõrdne ja küllaltki kitsapiiriline; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et soopõhise lähenemisviisi tähtsust aktiivsele tööturupoliitikale tunnustavad laialdaselt peaaegu kõik Euroopa riigid, kuid aktiivse tööturupoliitika hindamistest ilmneb, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on jätkuvalt ebavõrdne ja küllaltki kitsapiiriline;

| R. | arvestades, et üle 50-aastased naised kogevad tihti kahe- või mitmekordset diskrimineerimist nii soo kui ka vanuse stereotüüpide põhjal, mida süvendab sageli nende soospetsiifiline töö ja elu (nt karjääri katkemine, osalise koormusega töötamine, töötuse perioodile järgnev uuesti tööle asumine, tööturult kõrvalejäämine perekondlikele kohustustele pühendumise tõttu või eelkõige kaubandus- ja põllumajandussektoris pereettevõtetes ilma palgata ja sotsiaalkindlustuseta töötamine ning meeste ja naiste palgaerinevus); arvestades, et seetõttu on tingimused naiste jaoks üldiselt ebasoodsamad kui samasse rühma kuuluvate meeste jaoks; arvestades lisaks, et majanduslanguse tingimustes on sellistel naistel veelgi suurem oht vaesusesse sattuda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et üle 50-aastased naised kogevad tihti kahe- või mitmekordset diskrimineerimist nii soo kui ka vanuse stereotüüpide põhjal, mida süvendab sageli nende soospetsiifiline töö ja elu (nt karjääri katkemine, osalise koormusega töötamine, töötuse perioodile järgnev uuesti tööle asumine, tööturult kõrvalejäämine perekondlikele kohustustele pühendumise tõttu või eelkõige kaubandus- ja põllumajandussektoris pereettevõtetes ilma palgata ja sotsiaalkindlustuseta töötamine ning meeste ja naiste palgaerinevus); arvestades, et seetõttu on tingimused naiste jaoks üldiselt ebasoodsamad kui samasse rühma kuuluvate meeste jaoks; arvestades lisaks, et majanduslanguse tingimustes on sellistel naistel veelgi suurem oht vaesusesse sattuda;

| S. | arvestades, et naisi peetakse tööturul sageli „vanaks” palju nooremas eas kui mehi; arvestades, et 58 % eurooplastest peavad vanuse põhjal diskrimineerimist laialt levinuks (7); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naisi peetakse tööturul sageli „vanaks” palju nooremas eas kui mehi; arvestades, et 58 % eurooplastest peavad vanuse põhjal diskrimineerimist laialt levinuks (7);

| T. | arvestades, et eakamate naiste vastu suunatud vägivald on tõsiselt alahinnatud küsimus, kuna eakamatele naistele on väärkohtlemise avalikustamine eriti vastumeelne, teenuste osutajad loovad stereotüüpe, et eakamad naised on vähem ohustatud, ja väärkohtlemise ohvritest eakamate naiste jaoks on vähem valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et eakamate naiste vastu suunatud vägivald on tõsiselt alahinnatud küsimus, kuna eakamatele naistele on väärkohtlemise avalikustamine eriti vastumeelne, teenuste osutajad loovad stereotüüpe, et eakamad naised on vähem ohustatud, ja väärkohtlemise ohvritest eakamate naiste jaoks on vähem valikuvõimalusi;

| U. | arvestades, et tulemuslikud viisid sellise diskrimineerimise kaotamiseks on varasest noorusest algav võrdsust sisendav kasvatus, kutsenõustamispoliitika ja naiste tööhõivet edendav poliitika; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tulemuslikud viisid sellise diskrimineerimise kaotamiseks on varasest noorusest algav võrdsust sisendav kasvatus, kutsenõustamispoliitika ja naiste tööhõivet edendav poliitika;

Üldsätted

| 1. | tervitab komisjoni otsust nimetada 2012. aasta aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aastaks ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kohaseid ja tulemuslikke diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid, sealhulgas tegelema soo ja vanuse põhjal diskrimineerimisega seotud stereotüüpidega ja edendama põlvkondadevahelist solidaarsust; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni otsust nimetada 2012. aasta aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aastaks ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kohaseid ja tulemuslikke diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid, sealhulgas tegelema soo ja vanuse põhjal diskrimineerimisega seotud stereotüüpidega ja edendama põlvkondadevahelist solidaarsust;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et üle 50-aastaste naiste mitmekordset diskrimineerimist kajastatakse paremini ning sellega tegeletakse tulemuslikult avatud koordinatsiooni meetodi alusel seoses pensionide, sotsiaalse kaasamise, tööhõive, sooliste stereotüüpide muutmise ja naiste kaasamisega poliitilisi ja majanduslikke otsuseid tegevatesse organitesse; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et üle 50-aastaste naiste mitmekordset diskrimineerimist kajastatakse paremini ning sellega tegeletakse tulemuslikult avatud koordinatsiooni meetodi alusel seoses pensionide, sotsiaalse kaasamise, tööhõive, sooliste stereotüüpide muutmise ja naiste kaasamisega poliitilisi ja majanduslikke otsuseid tegevatesse organitesse;

| 3. | kutsub liikmesriike üles rakendama pensionireformi ettevalmistamisel ja elluviimisel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist – seda tuleks arvesse võtta ka eelseisvas pensionisüsteeme käsitlevas valges raamatus ning muude sotsiaalkindlustuspoliitika reformide puhul –, edendama võrdõiguslikkust soodustavat pensionide kindlustusmatemaatilist arvutamist meeste ja naiste puhul, edendama meetmeid vaesusriski vähendamiseks, tegelema vaesusega, mis on hetkel eakamate inimeste probleem, parandama tervishoiu ja hooldusteenuste kvaliteeti, kättesaadavust ja taskukohasust ning lõpetama kohustusliku pensioniea kohaldamist, võimaldades diskrimineerimise kõrvaldamise kaudu eakamatel naistel tööturul osaleda; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles rakendama pensionireformi ettevalmistamisel ja elluviimisel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist – seda tuleks arvesse võtta ka eelseisvas pensionisüsteeme käsitlevas valges raamatus ning muude sotsiaalkindlustuspoliitika reformide puhul –, edendama võrdõiguslikkust soodustavat pensionide kindlustusmatemaatilist arvutamist meeste ja naiste puhul, edendama meetmeid vaesusriski vähendamiseks, tegelema vaesusega, mis on hetkel eakamate inimeste probleem, parandama tervishoiu ja hooldusteenuste kvaliteeti, kättesaadavust ja taskukohasust ning lõpetama kohustusliku pensioniea kohaldamist, võimaldades diskrimineerimise kõrvaldamise kaudu eakamatel naistel tööturul osaleda;

| 4. | kutsub liikmesriike üles täiendama pensionide alast seadusandlust lesepensioni saamise võimalusega, vähendamaks eakamate naiste vaesusriski sattumist; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles täiendama pensionide alast seadusandlust lesepensioni saamise võimalusega, vähendamaks eakamate naiste vaesusriski sattumist;

| 5. | rõhutab vajadust võtta meetmeid, et edendada kõige haavatavamatesse rühmadesse kuuluvate naiste, s.o sisserändajate, vähemuste hulka kuuluvate naiste, puudega naiste, vähese haridusega naiste, töökogemuseta naiste, naisvangide jne kaasamist, et tagada nende õigus inimväärsele elule; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust võtta meetmeid, et edendada kõige haavatavamatesse rühmadesse kuuluvate naiste, s.o sisserändajate, vähemuste hulka kuuluvate naiste, puudega naiste, vähese haridusega naiste, töökogemuseta naiste, naisvangide jne kaasamist, et tagada nende õigus inimväärsele elule;

| 6. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid väärika vananemise tagamiseks ilma alanduse, diskrimineerimise või muu eakamate naiste vastu suunatud vägivalla vormita; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid väärika vananemise tagamiseks ilma alanduse, diskrimineerimise või muu eakamate naiste vastu suunatud vägivalla vormita;

| 7. | rõhutab, et eakamad naised kujutavad endast majanduslikku ressurssi ja kogemuste allikat ning pakuvad ülalpeetavate hooldajatena ja tööalaste nõustajatena kogukonnale ja perekonnale olulist tuge ning aitavad lisaks säilitada elu maapiirkondades; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et eakamad naised kujutavad endast majanduslikku ressurssi ja kogemuste allikat ning pakuvad ülalpeetavate hooldajatena ja tööalaste nõustajatena kogukonnale ja perekonnale olulist tuge ning aitavad lisaks säilitada elu maapiirkondades;

| 8. | palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid algatusi, millega edendada uue tehnoloogiaga seotud keele ja kultuuri tundmaõppimist, et võimaldada eakamatel naistel ületada digitaalne lõhe ning arendada nende suhtlemis- ja sotsiaalseid oskusi ning oskust juhtida oma iseseisvust ja huvisid; |
| --- | --- |

8.

palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid algatusi, millega edendada uue tehnoloogiaga seotud keele ja kultuuri tundmaõppimist, et võimaldada eakamatel naistel ületada digitaalne lõhe ning arendada nende suhtlemis- ja sotsiaalseid oskusi ning oskust juhtida oma iseseisvust ja huvisid;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima tihedas koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga läbi uuringut üle 50-aastaste naiste olukorra kohta, keskendudes eelkõige nende kogemustele tööturul, hooldajatena tegutsemise kogemustele, sellele, kuidas naised ja mehed oma aega kasutavad ning tervishoiuküsimustele ja muudele nende ees seisvatele probleemidele; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima tihedas koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga läbi uuringut üle 50-aastaste naiste olukorra kohta, keskendudes eelkõige nende kogemustele tööturul, hooldajatena tegutsemise kogemustele, sellele, kuidas naised ja mehed oma aega kasutavad ning tervishoiuküsimustele ja muudele nende ees seisvatele probleemidele;

Naised tööturul

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta jooksul tingimused, mis võimaldavad ja aitavad eakamatel naistel tööturul püsida või sinna naasta, et nad võiksid kasutada oma potentsiaali tööturul ja et nende õigusi austataks; kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles rakendama meetmeid, mis ergutavad tööandjaid parandama oma võrdsete võimaluste poliitikat nii, et kaoks ealisel diskrimineerimisel põhinev suhtumine eakamatesse naistesse ja et eakamatel naistöötajatel oleks võrdne juurdepääs näiteks koolitusele, edutamisele ja karjäärivõimalustele; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta jooksul tingimused, mis võimaldavad ja aitavad eakamatel naistel tööturul püsida või sinna naasta, et nad võiksid kasutada oma potentsiaali tööturul ja et nende õigusi austataks; kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles rakendama meetmeid, mis ergutavad tööandjaid parandama oma võrdsete võimaluste poliitikat nii, et kaoks ealisel diskrimineerimisel põhinev suhtumine eakamatesse naistesse ja et eakamatel naistöötajatel oleks võrdne juurdepääs näiteks koolitusele, edutamisele ja karjäärivõimalustele;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rajama viivitamata laiahaardelist, mitmemõõtmelist, sugusid arvesse võtvat ja vanusele vastavat tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tegevuskava, mille eesmärk on garanteerida naiste tööhõive ja sotsiaalne kaasamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles samuti vaatama süvitsi läbi niisuguste eakamate naiste põlvkonna olukorda, kes juba elavad vaesuses, ning võtma kiiresti kohaseid ja tulemuslikke meetmeid, et aidata need naised vaesusest välja; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rajama viivitamata laiahaardelist, mitmemõõtmelist, sugusid arvesse võtvat ja vanusele vastavat tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tegevuskava, mille eesmärk on garanteerida naiste tööhõive ja sotsiaalne kaasamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles samuti vaatama süvitsi läbi niisuguste eakamate naiste põlvkonna olukorda, kes juba elavad vaesuses, ning võtma kiiresti kohaseid ja tulemuslikke meetmeid, et aidata need naised vaesusest välja;

| 12. | kutsub liikmesriike üles piisavalt tegelema mitmekordse diskrimineerimisega, millega eakamad naised tööturule juurdepääsu otsides kokku puutuvad; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles piisavalt tegelema mitmekordse diskrimineerimisega, millega eakamad naised tööturule juurdepääsu otsides kokku puutuvad;

| 13. | kutsub komisjoni üles arendama edasi ja parandama täpsete, asjakohaste, võrreldavate sooliste ja vanuseliste andmete kogumist ning analüüsimist Euroopas, eelkõige eakamate naiste, sealhulgas sisserännanud ja puudega naiste tööhõive ja töötuse määra kohta, eakamate naiste (mitteametliku) osalemise kohta oma perekondade ja sugulaste eest (tasuta) hoolitsemisel ning teistest sõltuvate eakate inimeste määra ja eakate väärkohtlemise kohta, mida peaksid käsitlema liikmesriikide kõik praegused andmekaitsealased õigusaktid; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles arendama edasi ja parandama täpsete, asjakohaste, võrreldavate sooliste ja vanuseliste andmete kogumist ning analüüsimist Euroopas, eelkõige eakamate naiste, sealhulgas sisserännanud ja puudega naiste tööhõive ja töötuse määra kohta, eakamate naiste (mitteametliku) osalemise kohta oma perekondade ja sugulaste eest (tasuta) hoolitsemisel ning teistest sõltuvate eakate inimeste määra ja eakate väärkohtlemise kohta, mida peaksid käsitlema liikmesriikide kõik praegused andmekaitsealased õigusaktid;

| 14. | tunneb heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on juba tunnustanud tööturu soolise ebavõrdsuse mustrite ja põhjuste kindlat seost elutsükli etapiga, ning rõhutab, et elutsüklil põhinevat lähenemist tööle tuleb seetõttu edendada; nõuab siiski tungivalt, et liikmesriigid tegeleksid oma aktiivses tööturupoliitikas – elutsükli probleemide asjakohase lahendamise eesmärgil – suunatud meetmete kaudu noorte ja eakamate naiste ebasoodsama olukorraga samaealiste meestega võrreldes ning ei keskenduks üksnes täisealiste naiste ja meeste sellekohasele probleemile; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on juba tunnustanud tööturu soolise ebavõrdsuse mustrite ja põhjuste kindlat seost elutsükli etapiga, ning rõhutab, et elutsüklil põhinevat lähenemist tööle tuleb seetõttu edendada; nõuab siiski tungivalt, et liikmesriigid tegeleksid oma aktiivses tööturupoliitikas – elutsükli probleemide asjakohase lahendamise eesmärgil – suunatud meetmete kaudu noorte ja eakamate naiste ebasoodsama olukorraga samaealiste meestega võrreldes ning ei keskenduks üksnes täisealiste naiste ja meeste sellekohasele probleemile;

| 15. | kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid eakamate naiste töötingimuste kvaliteedi parandamise kohta, et luua neile jätkusuutlikud ja tervist säästvad töökohad; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid eakamate naiste töötingimuste kvaliteedi parandamise kohta, et luua neile jätkusuutlikud ja tervist säästvad töökohad;

| 16. | innustab liikmesriike kaasama eakamaid naisi elukestvasse õppesse ning arendama edasi ja toetama eakamatele naistele sobilikke paindlikke ümberõppekavasid, võttes arvesse nende erivajadusi ja võimeid, et tõsta nende tööalast konkurentsivõimet ning aidata neil jätkata sõltumatut ja aktiivset elu ning jagada kogemusi ja teadmisi nooremate põlvkondadega; |
| --- | --- |

16.

innustab liikmesriike kaasama eakamaid naisi elukestvasse õppesse ning arendama edasi ja toetama eakamatele naistele sobilikke paindlikke ümberõppekavasid, võttes arvesse nende erivajadusi ja võimeid, et tõsta nende tööalast konkurentsivõimet ning aidata neil jätkata sõltumatut ja aktiivset elu ning jagada kogemusi ja teadmisi nooremate põlvkondadega;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ebasoodsamate tingimustega, millega naised tööturul silmitsi seisavad, eelkõige hooldamise kohustusest tulenevatega, ei karistataks naisi nende pensioniõigustes või muudes sotsiaalkindlustusõigustes; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ebasoodsamate tingimustega, millega naised tööturul silmitsi seisavad, eelkõige hooldamise kohustusest tulenevatega, ei karistataks naisi nende pensioniõigustes või muudes sotsiaalkindlustusõigustes;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid sotsiaalkindlustusskeemides kasutusele summeerimismeetodi selleks, et liita töösuhtes oldud aja ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötatud aja eest tehtud sissemaksed ning sissemaksed eri tööde eest, kui seda ei ole veel tehtud; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid sotsiaalkindlustusskeemides kasutusele summeerimismeetodi selleks, et liita töösuhtes oldud aja ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötatud aja eest tehtud sissemaksed ning sissemaksed eri tööde eest, kui seda ei ole veel tehtud;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja edendama sooga arvestavaid pensionisüsteeme kui tuge ja kaitset eakamate naiste suurema vaesusriski vastu, võttes arvesse karjääri katkestamisi hooldamiskohustuste tõttu, et vältida uute sõltuvuslõksude loomist; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja edendama sooga arvestavaid pensionisüsteeme kui tuge ja kaitset eakamate naiste suurema vaesusriski vastu, võttes arvesse karjääri katkestamisi hooldamiskohustuste tõttu, et vältida uute sõltuvuslõksude loomist;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamata tulemuslikke meetmeid võrdse töö eest võrdse tasu põhimõtte rakendamiseks (nt töö hindamise kohustusliku süsteemi ja võrdõiguslikkuse tegevuskava kaudu töökohas), et kaotada meeste ja naiste palgaerinevus, mis võib ühtlasi aidata tasandada erinevust pensionides, eesmärgiga vähendada (peamiselt eakamaid) naisi ohustavat suuremat vaesusriski ja see lõpuks kaotada; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamata tulemuslikke meetmeid võrdse töö eest võrdse tasu põhimõtte rakendamiseks (nt töö hindamise kohustusliku süsteemi ja võrdõiguslikkuse tegevuskava kaudu töökohas), et kaotada meeste ja naiste palgaerinevus, mis võib ühtlasi aidata tasandada erinevust pensionides, eesmärgiga vähendada (peamiselt eakamaid) naisi ohustavat suuremat vaesusriski ja see lõpuks kaotada;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike rakendama asjakohast poliitikat, et ühitada töö-, pere- ja eraelu ning integreerida vananemise mõõde ealise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teel kõigisse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, võttes arvesse eri eluetappe; palub, et Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut viiks läbi sellekohased mõjuhindamised ja uuringud; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike rakendama asjakohast poliitikat, et ühitada töö-, pere- ja eraelu ning integreerida vananemise mõõde ealise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teel kõigisse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, võttes arvesse eri eluetappe; palub, et Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut viiks läbi sellekohased mõjuhindamised ja uuringud;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama täielikult ja tõhusalt ära olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid ja programme, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, et suurendada eakamate naiste tööturul osalemist ning võidelda eakamate naiste diskrimineerimise vastu kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama täielikult ja tõhusalt ära olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid ja programme, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, et suurendada eakamate naiste tööturul osalemist ning võidelda eakamate naiste diskrimineerimise vastu kõigis valdkondades;

| 23. | palub liikmesriikidel innustada eakamate naiste aktiivset osalemist ettevõtluses, innustades ning toetades naisi, kes rajavad uusi ettevõtteid, ja soodustades naiste juurdepääsu rahalistele vahenditele, eriti mikrolaenude abil, ning meeste ja naiste võrdset esindatust majandusotsuseid tegevates organites, sealhulgas ettevõtete juhatustes; |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel innustada eakamate naiste aktiivset osalemist ettevõtluses, innustades ning toetades naisi, kes rajavad uusi ettevõtteid, ja soodustades naiste juurdepääsu rahalistele vahenditele, eriti mikrolaenude abil, ning meeste ja naiste võrdset esindatust majandusotsuseid tegevates organites, sealhulgas ettevõtete juhatustes;

| 24. | kutsub liikmesriike üles innustama ettevõtteid integreerima oma poliitikasse, eelkõige personalipoliitikasse vanuselisel mitmekesistamisel põhineva juhtimise põhimõtteid ja vahendeid, võtma töökohtades vastu eakate-sõbraliku ja sugusid arvesse võtva poliitika, tunnustama ja austama rohkem oma eakamate naissoost töötajate kogutud teadmisi ja kogemusi ning töötama välja usaldusväärse, läbipaistva teabepoliitika, mis annab eakamatele töötajatele võimaluse valmistuda pensionieaks kõiki fakte täielikult tundes; lisaks kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama menetlusi, millega karistada tööandjaid, kes diskrimineerivad eakamaid naissoost töötajaid; juhib tähelepanu vajadusele lisada kõnealune poliitika Euroopa väikeettevõtlusalgatusse „Small Business Act”; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles innustama ettevõtteid integreerima oma poliitikasse, eelkõige personalipoliitikasse vanuselisel mitmekesistamisel põhineva juhtimise põhimõtteid ja vahendeid, võtma töökohtades vastu eakate-sõbraliku ja sugusid arvesse võtva poliitika, tunnustama ja austama rohkem oma eakamate naissoost töötajate kogutud teadmisi ja kogemusi ning töötama välja usaldusväärse, läbipaistva teabepoliitika, mis annab eakamatele töötajatele võimaluse valmistuda pensionieaks kõiki fakte täielikult tundes; lisaks kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama menetlusi, millega karistada tööandjaid, kes diskrimineerivad eakamaid naissoost töötajaid; juhib tähelepanu vajadusele lisada kõnealune poliitika Euroopa väikeettevõtlusalgatusse „Small Business Act”;

Naised kui hooldajad

| 25. | kutsub liikmesriike üles kiirendama edasiliikumist nende perekondade vajaduste rahuldamise suunas, kellel tuleb võtta vastutus ülalpeetavate eest, ning kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama hooldusstruktuuride arendamist, kasutades struktuurifonde; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles kiirendama edasiliikumist nende perekondade vajaduste rahuldamise suunas, kellel tuleb võtta vastutus ülalpeetavate eest, ning kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama hooldusstruktuuride arendamist, kasutades struktuurifonde;

| 26. | palub liikmesriikidel edendada kvaliteetsete hooldusteenuste, sealhulgas eakate koduhoolduse pakkumist, tagada kõnealuse kvaliteetse hooldusteenuse kättesaadavus ja taskukohasus, parandada elukutseliste hooldajate töö väärtustamist ning toetada peresid, kes hooldavad eakamaid ülalpeetavaid inimesi, näiteks hüvitades nende panuse rahaliselt ning nõustades ja koolitades neid, et nad saaksid pakkuda kõrge kvaliteediga mitteametlikku hooldusteenust; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel edendada kvaliteetsete hooldusteenuste, sealhulgas eakate koduhoolduse pakkumist, tagada kõnealuse kvaliteetse hooldusteenuse kättesaadavus ja taskukohasus, parandada elukutseliste hooldajate töö väärtustamist ning toetada peresid, kes hooldavad eakamaid ülalpeetavaid inimesi, näiteks hüvitades nende panuse rahaliselt ning nõustades ja koolitades neid, et nad saaksid pakkuda kõrge kvaliteediga mitteametlikku hooldusteenust;

| 27. | rõhutab vajadust pakkuda piisaval hulgal kvaliteetseid laste, eakate ja teiste ülalpeetavate isikute hooldusteenuseid, mis on taskukohase hinnaga ja ühilduvad täistööajaga töötamisega, et naised ei peaks töötamist katkestama, lõpetama või piirama selleks, et hoolitseda nende hoole all olevate isikute eest; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust pakkuda piisaval hulgal kvaliteetseid laste, eakate ja teiste ülalpeetavate isikute hooldusteenuseid, mis on taskukohase hinnaga ja ühilduvad täistööajaga töötamisega, et naised ei peaks töötamist katkestama, lõpetama või piirama selleks, et hoolitseda nende hoole all olevate isikute eest;

| 28. | märgib, et kõnealused teenused laste ja ülalpeetavate hooldamiseks on töövaldkond, milles võiks rakendada eakamaid naisi, kelle tööhõivemäär on praegu üks madalamatest; |
| --- | --- |

28.

märgib, et kõnealused teenused laste ja ülalpeetavate hooldamiseks on töövaldkond, milles võiks rakendada eakamaid naisi, kelle tööhõivemäär on praegu üks madalamatest;

| 29. | kutsub liikmesriike üles pakkuma koolitust ja oskuste täiendamist eesmärgiga tagada kõrgekvaliteedilised hooldusteenused ning tasandada demograafilistest suundumustest tingitud personalinappust tervishoiusektoris (hooldus ja tervis); |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles pakkuma koolitust ja oskuste täiendamist eesmärgiga tagada kõrgekvaliteedilised hooldusteenused ning tasandada demograafilistest suundumustest tingitud personalinappust tervishoiusektoris (hooldus ja tervis);

| 30. | innustab liikmesriike laiendama ülalpeetavate hooldamise tunnustamise eesmärgil vanemapuhkuse kättesaadavust vanavanematele ja oma vanemaid hooldavatele lastele, kaaludes hooldajapuhkuse arendamise võimalust, ning pakkuma hooldajatele teenuseid, koolitust ja nõustamist; |
| --- | --- |

30.

innustab liikmesriike laiendama ülalpeetavate hooldamise tunnustamise eesmärgil vanemapuhkuse kättesaadavust vanavanematele ja oma vanemaid hooldavatele lastele, kaaludes hooldajapuhkuse arendamise võimalust, ning pakkuma hooldajatele teenuseid, koolitust ja nõustamist;

| 31. | tunnistab, et pensionieale lähenevad naised on sageli vanavanemad; tunnistab siiski, et pensionieale lähenevaid naisi ei tohiks kujutada üksnes hooldajatena; palub liikmesriikidel seetõttu kaaluda lastehoiuteenuseid, mis pakuvad vanavanematele soovi korral valikuvabaduse teistes tegevustes osalemiseks; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et pensionieale lähenevad naised on sageli vanavanemad; tunnistab siiski, et pensionieale lähenevaid naisi ei tohiks kujutada üksnes hooldajatena; palub liikmesriikidel seetõttu kaaluda lastehoiuteenuseid, mis pakuvad vanavanematele soovi korral valikuvabaduse teistes tegevustes osalemiseks;

| 32. | innustab liikmesriike edendama eakamatele inimestele suunatud kodanikuosaluse ja põlvkondadevahelisi projekte algatuste ja kavade rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

32.

innustab liikmesriike edendama eakamatele inimestele suunatud kodanikuosaluse ja põlvkondadevahelisi projekte algatuste ja kavade rahastamise kaudu;

| 33. | kutsub liikmesriike üles võtma kõigil tasanditel meetmeid, sealhulgas toetades asjaomaseid vabaühendusi, et rahuldada eakamate inimeste ja eelkõige üksi elavate eakamate naiste erivajadusi nende eraldatuse ja teistest sõltumise vähendamiseks ning nende võrdõiguslikkuse, turvalisuse ja heaolu edendamiseks; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles võtma kõigil tasanditel meetmeid, sealhulgas toetades asjaomaseid vabaühendusi, et rahuldada eakamate inimeste ja eelkõige üksi elavate eakamate naiste erivajadusi nende eraldatuse ja teistest sõltumise vähendamiseks ning nende võrdõiguslikkuse, turvalisuse ja heaolu edendamiseks;

| 34. | palub liikmesriikidel kaaluda erinevate majutusvõimaluste uurimist ning kogukonna rühmade ja organisatsioonide toetamist kui eakamate naiste eraldatuse vastu võitlemise ning põlvkondadevahelist solidaarsust soodustava keskkonna loomise vahendit; |
| --- | --- |

34.

palub liikmesriikidel kaaluda erinevate majutusvõimaluste uurimist ning kogukonna rühmade ja organisatsioonide toetamist kui eakamate naiste eraldatuse vastu võitlemise ning põlvkondadevahelist solidaarsust soodustava keskkonna loomise vahendit;

| 35. | tunnustab, et eakamatel naistel peaks olema väärikas valikuvõimalus elada enda soovi kohaselt kas üksinda või kooseluvormi kasutades; |
| --- | --- |

35.

tunnustab, et eakamatel naistel peaks olema väärikas valikuvõimalus elada enda soovi kohaselt kas üksinda või kooseluvormi kasutades;

Terviseküsimused

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama soolist mõõdet tervishoius kui ELi tervishoiupoliitika keskset osa ning palub komisjonil ja liikmesriikidel seetõttu intensiivistada veelgi oma jõupingutusi soolise ja ealise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja konkreetseid soopõhiseid meetmeid hõlmava kahetise strateegia vastuvõtmiseks ELi ja riikide tervisepoliitikas; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama soolist mõõdet tervishoius kui ELi tervishoiupoliitika keskset osa ning palub komisjonil ja liikmesriikidel seetõttu intensiivistada veelgi oma jõupingutusi soolise ja ealise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja konkreetseid soopõhiseid meetmeid hõlmava kahetise strateegia vastuvõtmiseks ELi ja riikide tervisepoliitikas;

| 37. | julgustab komisjoni ja liikmesriike tunnustama seda, kui tähtsad on vanust ja sugusid arvesse võtvad ravi ja leevendusega seotud tervishoiuteenused; kutsub liikmesriike üles laiendama sooga seotud haiguste, sealhulgas nende põhjuste, võimaliku ennetamise ja ravi uurimist; |
| --- | --- |

37.

julgustab komisjoni ja liikmesriike tunnustama seda, kui tähtsad on vanust ja sugusid arvesse võtvad ravi ja leevendusega seotud tervishoiuteenused; kutsub liikmesriike üles laiendama sooga seotud haiguste, sealhulgas nende põhjuste, võimaliku ennetamise ja ravi uurimist;

| 38. | tunnustab tervisekontrolli ja ennetava ravi keskset tähtsust tervishoius ning innustab komisjoni kasutama avatud koordinatsiooni meetodit eesmärgiga tagada arvamuste vahetamine, edendada tervisekontrolli ühtlustamist ELis, tuvastada parimad tavad ja töötada välja suunised; |
| --- | --- |

38.

tunnustab tervisekontrolli ja ennetava ravi keskset tähtsust tervishoius ning innustab komisjoni kasutama avatud koordinatsiooni meetodit eesmärgiga tagada arvamuste vahetamine, edendada tervisekontrolli ühtlustamist ELis, tuvastada parimad tavad ja töötada välja suunised;

| 39. | tervitab nende liikmesriikide jõupingutusi, kes võimaldavad sooga seotud haiguste tasuta ennetamist ning innustab liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, tugevdama haiguste ennetamist eakamate naiste puhul, pakkudes selleks näiteks kättesaadavat ja perioodilist mammograafiat ja PAP-teste, kaotama vanusepiirangud juurdepääsul ennetavale tervishoiule, näiteks rinnavähi sõeluuringutele, ning suurendama teadlikkust kontrollide tähtsusest; |
| --- | --- |

39.

tervitab nende liikmesriikide jõupingutusi, kes võimaldavad sooga seotud haiguste tasuta ennetamist ning innustab liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, tugevdama haiguste ennetamist eakamate naiste puhul, pakkudes selleks näiteks kättesaadavat ja perioodilist mammograafiat ja PAP-teste, kaotama vanusepiirangud juurdepääsul ennetavale tervishoiule, näiteks rinnavähi sõeluuringutele, ning suurendama teadlikkust kontrollide tähtsusest;

| 40. | innustab liikmesriike suurendama veelgi oma jõupingutusi, et võtta vastu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tervishoiupoliitikasse integreerimise strateegia ning tagada naistele ja meestele võrdne juurdepääs taskukohase hinnaga tervishoiuteenustele ja pikaajalisele hooldusele, pidades eelkõige silmas eakamaid inimesi ja erinevaid ebasoodsas olukorras olevaid inimesi; |
| --- | --- |

40.

innustab liikmesriike suurendama veelgi oma jõupingutusi, et võtta vastu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tervishoiupoliitikasse integreerimise strateegia ning tagada naistele ja meestele võrdne juurdepääs taskukohase hinnaga tervishoiuteenustele ja pikaajalisele hooldusele, pidades eelkõige silmas eakamaid inimesi ja erinevaid ebasoodsas olukorras olevaid inimesi;

| 41. | innustab komisjoni ja liikmesriike töötama välja meetmeid, millega tagatakse parem töötervishoid ja -ohutus, säilitades sellega töötajate tööalase konkurentsivõime ja võimekuse ning parema tervise vanas eas; |
| --- | --- |

41.

innustab komisjoni ja liikmesriike töötama välja meetmeid, millega tagatakse parem töötervishoid ja -ohutus, säilitades sellega töötajate tööalase konkurentsivõime ja võimekuse ning parema tervise vanas eas;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema eakamate naiste vastu suunatud mis tahes vägivalla vormide vastu, tunnistades selle probleemi alahindamist, tegeledes ühiskondlike stereotüüpidega ja tagades teenuseosutajate suutlikkuse võtta arvesse eakamate vägivallaohvrite konkreetseid vajadusi, et tagada inimõiguste täielik järgimine ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamine ning DAPHNE programmi täiel määral ärakasutamine; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema eakamate naiste vastu suunatud mis tahes vägivalla vormide vastu, tunnistades selle probleemi alahindamist, tegeledes ühiskondlike stereotüüpidega ja tagades teenuseosutajate suutlikkuse võtta arvesse eakamate vägivallaohvrite konkreetseid vajadusi, et tagada inimõiguste täielik järgimine ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamine ning DAPHNE programmi täiel määral ärakasutamine;

*

* *

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0306.

(3)  Komisjoni talituste töödokument: 2010. aasta demograafiaalane aruanne, Euroopa Komisjon, lk 62.

(4)  100 ebavõrdsuse nimekiri, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

(5)  Aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse arengu kohta 2010. aastal, Euroopa Komisjon, lk 31.

(6)  Statistiline portree meeste ja naiste elust Euroopas, Eurostat, 2008, lk 196.

(7)  Eurobaromeetri eriuuring nr 317: Diskrimineerimine ELis 2009. aastal, november 2009, lk 71.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/17

---

Teisipäev, 13. september 2011Vahendusmenetluse direktiivi rakendamine liikmesriikides

P7_TA(2011)0361

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb vahendusmenetluse direktiivi rakendamist liikmesriikides, selle mõju vahendusmenetlusele ja selle vastuvõtmist kohtute poolt (2011/2026(INI))

2013/C 51 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67 ja artikli 81 lõike 2 punkti g; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67 ja artikli 81 lõike 2 punkti g;

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2008. aasta seisukohta nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu direktiiv vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2008. aasta seisukohta nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu direktiiv vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1);

| — | võttes arvesse 20. aprillil 2006. aastal, 4. oktoobril 2007. aastal ja 23. mail 2011. aastal õiguskomisjonis toimunud kuulamisi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. aprillil 2006. aastal, 4. oktoobril 2007. aastal ja 23. mail 2011. aastal õiguskomisjonis toimunud kuulamisi;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0275/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0275/2011),

| A. | arvestades, et õiguskaitse parema kättesaadavuse tagamine on Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poliitika üks peamine eesmärk; arvestades, et selles kontekstis peaks õiguskaitse kättesaadavuse kontseptsioon hõlmama ka üksikisikute ja ettevõtjate juurdepääsu adekvaatsetele vaidluste lahendamise menetlustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õiguskaitse parema kättesaadavuse tagamine on Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poliitika üks peamine eesmärk; arvestades, et selles kontekstis peaks õiguskaitse kättesaadavuse kontseptsioon hõlmama ka üksikisikute ja ettevõtjate juurdepääsu adekvaatsetele vaidluste lahendamise menetlustele;

| B. | arvestades, et direktiivi 2008/52/EÜ eesmärk on edendada vaidluste rahumeelset lahendamist, soodustades vahendusmenetluse kasutamist ning tagades tasakaalu vahendus- ja kohtumenetluste vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi 2008/52/EÜ eesmärk on edendada vaidluste rahumeelset lahendamist, soodustades vahendusmenetluse kasutamist ning tagades tasakaalu vahendus- ja kohtumenetluste vahel;

| C. | arvestades, et vahendusmenetluse kui traditsioonilise vastandlikkusel põhineva lähenemisviisi elujõulise alternatiivi kättesaadavuse hõlbustamiseks ning tagamaks, et Euroopa Liidus vahendusmenetlust kasutavad pooled saaksid kasu etteaimatavast õiguslikust raamistikust, kehtestatakse direktiivis eelkõige tsiviilmenetluse aspekte käsitlevad ühised põhimõtted; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vahendusmenetluse kui traditsioonilise vastandlikkusel põhineva lähenemisviisi elujõulise alternatiivi kättesaadavuse hõlbustamiseks ning tagamaks, et Euroopa Liidus vahendusmenetlust kasutavad pooled saaksid kasu etteaimatavast õiguslikust raamistikust, kehtestatakse direktiivis eelkõige tsiviilmenetluse aspekte käsitlevad ühised põhimõtted;

| D. | arvestades, et lisaks prognoositavusele on direktiivi eesmärk luua raamistik, millega säilitatakse vahendusmenetluse peamine eelis – paindlikkus; arvestades, et liikmesriigid peaksid kõnealuse direktiivi rakendamiseks siseriiklikke õigusakte koostades juhinduma neist kahest nõudest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lisaks prognoositavusele on direktiivi eesmärk luua raamistik, millega säilitatakse vahendusmenetluse peamine eelis – paindlikkus; arvestades, et liikmesriigid peaksid kõnealuse direktiivi rakendamiseks siseriiklikke õigusakte koostades juhinduma neist kahest nõudest;

| E. | arvestades, et direktiiv 2008/52/EÜ on pakkunud huvi ka naaberriikidele ja sellel on olnud tõendatav mõju sarnaste õigusaktide kehtestamisele mõnes kõnealustest riikidest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et direktiiv 2008/52/EÜ on pakkunud huvi ka naaberriikidele ja sellel on olnud tõendatav mõju sarnaste õigusaktide kehtestamisele mõnes kõnealustest riikidest;

| F. | arvestades, et liikmesriigid peavad saavutama vastavuse kõnealusele direktiivile enne 21. maid 2011. aastal, välja arvatud artikli 10 osas, mille puhul oli nõuetele vastavuse kuupäev 21. november 2010; arvestades, et praeguseks on enamik liikmesriike teatanud, et nad on rakendamisprotsessi lõpule viinud või viivad selle lõpule tähtajaks, ning vaid üksikud liikmesriigid ei ole veel direktiivi sätetele vastavusest teatanud, nimelt Tšehhi Vabariik, Austria, Soome ja Rootsi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid peavad saavutama vastavuse kõnealusele direktiivile enne 21. maid 2011. aastal, välja arvatud artikli 10 osas, mille puhul oli nõuetele vastavuse kuupäev 21. november 2010; arvestades, et praeguseks on enamik liikmesriike teatanud, et nad on rakendamisprotsessi lõpule viinud või viivad selle lõpule tähtajaks, ning vaid üksikud liikmesriigid ei ole veel direktiivi sätetele vastavusest teatanud, nimelt Tšehhi Vabariik, Austria, Soome ja Rootsi;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament peab oluliseks uurida, kuidas on liikmesriigid kõnealust õigusakti rakendanud, vaadata, mida vahendusmenetluse valdkonna töötajad ja kasutajad sellest arvavad, ning teha kindlaks, kas ja kuidas seda saaks parandada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament peab oluliseks uurida, kuidas on liikmesriigid kõnealust õigusakti rakendanud, vaadata, mida vahendusmenetluse valdkonna töötajad ja kasutajad sellest arvavad, ning teha kindlaks, kas ja kuidas seda saaks parandada;

| H. | arvestades, et sel eesmärgil tuleks läbi viia liikmesriikide peamiste regulatiivsete lähenemisviiside põhjalik analüüs, et teha kindlaks head tavad ja teha järeldusi Euroopa tasandi mis tahes täiendavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sel eesmärgil tuleks läbi viia liikmesriikide peamiste regulatiivsete lähenemisviiside põhjalik analüüs, et teha kindlaks head tavad ja teha järeldusi Euroopa tasandi mis tahes täiendavate meetmete kohta;

| I. | arvestades, et komisjoni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas (KOM(2010)0171) nähakse ette vahendusmenetluse direktiivi rakendamist käsitleva teatise esitamine 2013. aastal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas (KOM(2010)0171) nähakse ette vahendusmenetluse direktiivi rakendamist käsitleva teatise esitamine 2013. aastal;

| J. | arvestades, et tasub hinnata seda, kuidas liikmesriigid on rakendanud vahendusmenetluse direktiivi põhilisi sätteid seoses kohtute võimalusega teha pooltele vahetult ettepanek kasutada vahendusmenetlust (artikkel 5), konfidentsiaalsuse tagamise (artikkel 7), vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkulepete täidetavuse (artikkel 6) ja vahendusmenetluse mõjuga aegumistähtaegadele (artikkel 8); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tasub hinnata seda, kuidas liikmesriigid on rakendanud vahendusmenetluse direktiivi põhilisi sätteid seoses kohtute võimalusega teha pooltele vahetult ettepanek kasutada vahendusmenetlust (artikkel 5), konfidentsiaalsuse tagamise (artikkel 7), vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkulepete täidetavuse (artikkel 6) ja vahendusmenetluse mõjuga aegumistähtaegadele (artikkel 8);

| K. | arvestades, et komisjon on lisanud oma 2011. aasta tööprogrammi seadusandliku ettepaneku alternatiivse vaidluste lahendamise kohta, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon on lisanud oma 2011. aasta tööprogrammi seadusandliku ettepaneku alternatiivse vaidluste lahendamise kohta,

| 1. | tõdeb, et direktiivis sätestatud konfidentsiaalsuse nõue oli teatavate liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides juba olemas: Bulgaaria tsiviilkohtumenetluse seadustikus on esitatud, et vahendajad võivad keelduda andmast tunnistusi vaidluse kohta, mida nad on vahendanud; Prantsusmaa ja Poola seadustes, mis käsitlevad vahendusmenetlust tsiviilasjades, on kehtestatud sarnased sätted; märgib, et liikmesriikide hulgas on Itaalia võtnud omaks range lähenemisviisi vahendusmenetluste konfidentsiaalsuse osas, samas kui Rootsi vahendusmenetlust käsitlevates eeskirjades on esitatud, et konfidentsiaalsus ei ole automaatne ning nõuab sellekohast pooltevahelist kokkulepet; on seisukohal, et ühtlasem lähenemisviis näib olevat vajalik; |
| --- | --- |

1.

tõdeb, et direktiivis sätestatud konfidentsiaalsuse nõue oli teatavate liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides juba olemas: Bulgaaria tsiviilkohtumenetluse seadustikus on esitatud, et vahendajad võivad keelduda andmast tunnistusi vaidluse kohta, mida nad on vahendanud; Prantsusmaa ja Poola seadustes, mis käsitlevad vahendusmenetlust tsiviilasjades, on kehtestatud sarnased sätted; märgib, et liikmesriikide hulgas on Itaalia võtnud omaks range lähenemisviisi vahendusmenetluste konfidentsiaalsuse osas, samas kui Rootsi vahendusmenetlust käsitlevates eeskirjades on esitatud, et konfidentsiaalsus ei ole automaatne ning nõuab sellekohast pooltevahelist kokkulepet; on seisukohal, et ühtlasem lähenemisviis näib olevat vajalik;

| 2. | tõdeb, et direktiivi artikli 6 kohaselt on enamikus liikmesriikides olemas menetlus vahendusmenetluse tulemusel saavutatud kokkuleppele samasuguse õigusjõu andmiseks nagu see on kohtuotsusel; märgib, et see saavutatakse kas kokkuleppe esitamisega kohtule või kokkuleppe notariaalselt kinnitamise teel ning et näib, et mõned siseriiklikud seadusandjad on valinud esimesena mainitud lahenduse, samas kui paljudes liikmesriikides on seevastu notariaalne kinnitamine siseriikliku õiguse alusel samuti võimalik: näiteks kui Kreeka ja Sloveenia õiguses on sätestatud, et vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkuleppe võivad jõustada kohtud, on Madalmaades ja Saksamaal võimalik pöörata kokkulepped täitmisele notariaalaktidena ning teistes liikmesriikides, sh Austrias, saab neid praeguses õiguslikus olukorras pöörata täitmisele notariaalaktidena, vaatamata sellekohase selgesõnalise sätte puudumisele asjaomases siseriiklikus õiguses; palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid, kes veel ei täida direktiivi artiklit 6, teeksid seda viivitamata; |
| --- | --- |

2.

tõdeb, et direktiivi artikli 6 kohaselt on enamikus liikmesriikides olemas menetlus vahendusmenetluse tulemusel saavutatud kokkuleppele samasuguse õigusjõu andmiseks nagu see on kohtuotsusel; märgib, et see saavutatakse kas kokkuleppe esitamisega kohtule või kokkuleppe notariaalselt kinnitamise teel ning et näib, et mõned siseriiklikud seadusandjad on valinud esimesena mainitud lahenduse, samas kui paljudes liikmesriikides on seevastu notariaalne kinnitamine siseriikliku õiguse alusel samuti võimalik: näiteks kui Kreeka ja Sloveenia õiguses on sätestatud, et vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkuleppe võivad jõustada kohtud, on Madalmaades ja Saksamaal võimalik pöörata kokkulepped täitmisele notariaalaktidena ning teistes liikmesriikides, sh Austrias, saab neid praeguses õiguslikus olukorras pöörata täitmisele notariaalaktidena, vaatamata sellekohase selgesõnalise sätte puudumisele asjaomases siseriiklikus õiguses; palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid, kes veel ei täida direktiivi artiklit 6, teeksid seda viivitamata;

| 3. | on arvamusel, et artikkel 8, milles käsitletakse vahendusmenetluse mõju aegumistähtaegadele, on oluline säte selles osas, et sellega tagatakse, et pooltelt, kes püüavad vaidlust lahendada, valides vahendusmenetluse, ei võeta hiljem õigust kohtu poole pöördumisele vahendusmenetlusele kulutatud aja tulemusena; märgib, et liikmesriigid ei näi olevat tõstatanud selle punkti osas mingit erilist küsimust; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et artikkel 8, milles käsitletakse vahendusmenetluse mõju aegumistähtaegadele, on oluline säte selles osas, et sellega tagatakse, et pooltelt, kes püüavad vaidlust lahendada, valides vahendusmenetluse, ei võeta hiljem õigust kohtu poole pöördumisele vahendusmenetlusele kulutatud aja tulemusena; märgib, et liikmesriigid ei näi olevat tõstatanud selle punkti osas mingit erilist küsimust;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõni liikmesriik on otsustanud minna direktiivi põhinõuetest kaugemale kahes valdkonnas, nimelt vahendusmenetluses osalemise rahaliste soodustuste ja kohustuslike vahendusmenetluse nõuete osas; märgib, et seda laadi siseriiklikud algatused aitavad vaidluste lahendamist tulemuslikumaks muuta ja vähendavad kohtute töökoormust; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõni liikmesriik on otsustanud minna direktiivi põhinõuetest kaugemale kahes valdkonnas, nimelt vahendusmenetluses osalemise rahaliste soodustuste ja kohustuslike vahendusmenetluse nõuete osas; märgib, et seda laadi siseriiklikud algatused aitavad vaidluste lahendamist tulemuslikumaks muuta ja vähendavad kohtute töökoormust;

| 5. | tõdeb, et artikli 5 lõike 2 alusel on liikmesriikidel lubatud muuta vahendusmenetluse kasutamine kas enne kohtumenetlust või selle ajal kohustuslikuks või kehtestada selle suhtes ergutusi või karistusi, eeldusel, et see ei takista pooli kasutamast oma õigust kohtute poole pöörduda; |
| --- | --- |

5.

tõdeb, et artikli 5 lõike 2 alusel on liikmesriikidel lubatud muuta vahendusmenetluse kasutamine kas enne kohtumenetlust või selle ajal kohustuslikuks või kehtestada selle suhtes ergutusi või karistusi, eeldusel, et see ei takista pooli kasutamast oma õigust kohtute poole pöörduda;

| 6. | tõdeb, et mõni Euroopa riik on teinud mitmeid algatusi rahaliste soodustuste pakkumiseks pooltele, kes otsivad juhtumite puhul abi vahendusmenetluselt: Bulgaarias hüvitatakse pooltele 50 % riigilõivust, mis on juba makstud vaidluse kohtule esitamise eest, kui nad lahendavad vaidluse edukalt vahendusmenetluse käigus, ja Rumeenia õigusaktides on sätestatud kohtulõivu täielik hüvitamine, kui pooled lahendavad poolelioleva õigusvaidluse vahendusmenetluse abil; märgib, et sarnane säte on esitatud Ungari õigusaktides ning et Itaalias on kõik vahendusmenetluse aktid ja kokkulepped tempelmaksudest ja tasudest vabastatud; |
| --- | --- |

6.

tõdeb, et mõni Euroopa riik on teinud mitmeid algatusi rahaliste soodustuste pakkumiseks pooltele, kes otsivad juhtumite puhul abi vahendusmenetluselt: Bulgaarias hüvitatakse pooltele 50 % riigilõivust, mis on juba makstud vaidluse kohtule esitamise eest, kui nad lahendavad vaidluse edukalt vahendusmenetluse käigus, ja Rumeenia õigusaktides on sätestatud kohtulõivu täielik hüvitamine, kui pooled lahendavad poolelioleva õigusvaidluse vahendusmenetluse abil; märgib, et sarnane säte on esitatud Ungari õigusaktides ning et Itaalias on kõik vahendusmenetluse aktid ja kokkulepped tempelmaksudest ja tasudest vabastatud;

| 7. | tõdeb, et kõrvuti rahaliste soodustustega on teatavad liikmesriigid, kelle kohtusüsteemid on ülekoormatud, kasutusele võtnud eeskirjad, mille alusel on vahendusmenetluse kasutamine kohustuslik; märgib, et sellistel juhtudel ei saa vaidlusi esitada kohtule lahendamiseks enne, kui pooled on püüdnud lahendada probleeme vahendusmenetluse teel; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et kõrvuti rahaliste soodustustega on teatavad liikmesriigid, kelle kohtusüsteemid on ülekoormatud, kasutusele võtnud eeskirjad, mille alusel on vahendusmenetluse kasutamine kohustuslik; märgib, et sellistel juhtudel ei saa vaidlusi esitada kohtule lahendamiseks enne, kui pooled on püüdnud lahendada probleeme vahendusmenetluse teel;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõige ilmekam näide on Itaalia õigusakt nr 28, mille eesmärk on sel viisil parandada õigussüsteemi ja tuua leevendust äärmiselt ülekoormatud Itaalia kohtutele, vähendades kohtuasjade arvu ja lühendades keskmiselt üheksa aastat kestvat perioodi, mis kulub tsiviilkohtumenetluse lõpule viimiseks; märgib, et ei ole üllatav, et kõnealuse valdkonna töötajad ei ole seda hästi vastu võtnud ja on selle õigusakti kohtus vaidlustanud ja isegi streikima asunud; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõige ilmekam näide on Itaalia õigusakt nr 28, mille eesmärk on sel viisil parandada õigussüsteemi ja tuua leevendust äärmiselt ülekoormatud Itaalia kohtutele, vähendades kohtuasjade arvu ja lühendades keskmiselt üheksa aastat kestvat perioodi, mis kulub tsiviilkohtumenetluse lõpule viimiseks; märgib, et ei ole üllatav, et kõnealuse valdkonna töötajad ei ole seda hästi vastu võtnud ja on selle õigusakti kohtus vaidlustanud ja isegi streikima asunud;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et lahkarvamustest hoolimata näivad liikmesriigid, kelle siseriiklikes õigusaktides minnakse vahendusmenetluse direktiivi põhinõuetest kaugemale, olevat saavutanud olulisi tulemusi tsiviil- ja kaubandusasjades vaidluste kohtuvälise käsitlemise edendamisel; tõdeb, et eelkõige Itaalias, Bulgaarias ja Rumeenias saavutatud tulemused tõendavad, et vahendusmenetlus võib tuua kaasa kulutasuva ja kiire kohtuvälise vaidluste lahendamise, kohandades menetlusi vastavalt osapoolte vajadustele; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et lahkarvamustest hoolimata näivad liikmesriigid, kelle siseriiklikes õigusaktides minnakse vahendusmenetluse direktiivi põhinõuetest kaugemale, olevat saavutanud olulisi tulemusi tsiviil- ja kaubandusasjades vaidluste kohtuvälise käsitlemise edendamisel; tõdeb, et eelkõige Itaalias, Bulgaarias ja Rumeenias saavutatud tulemused tõendavad, et vahendusmenetlus võib tuua kaasa kulutasuva ja kiire kohtuvälise vaidluste lahendamise, kohandades menetlusi vastavalt osapoolte vajadustele;

| 10. | tõdeb, et kohustuslik vahendusmenetlus näib saavutavat Itaalia õigussüsteemis oma eesmärki kohtutes ülekoormuse vähendamise teel; rõhutab siiski, et vahendusmenetlusi tuleks edendada mitte kohtumenetluse kohustusliku osa, vaid elujõulise, säästliku ja kiirema alternatiivina kohtumenetlusele; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et kohustuslik vahendusmenetlus näib saavutavat Itaalia õigussüsteemis oma eesmärki kohtutes ülekoormuse vähendamise teel; rõhutab siiski, et vahendusmenetlusi tuleks edendada mitte kohtumenetluse kohustusliku osa, vaid elujõulise, säästliku ja kiirema alternatiivina kohtumenetlusele;

| 11. | tunnustab Bulgaaria vahendusmenetlust käsitleva seadusega sätestatud rahaliste soodustuste abil saavutatud edukaid tulemusi; tunnistab siiski, et need tulenevad ka niisugusest pikaajalisest vahendusmenetluse vastu tuntavast huvist, mida Bulgaaria õigussüsteem on üles näidanud selles osas, et vahenduskogukond on eksisteerinud alates 1990. aastast ja vaidluste lahendamise keskus, kus vahendajad töötavad vahetuste alusel, on alates 2010. aastast pakkunud igapäevaselt tasuta vahendusteenuseid ja teavet osapooltele menetluses olevates kohtuasjades; märgib, et Bulgaarias on vahendatud kahte kolmandikku esitatud kohtuasjadest ja pooled neist kohtuasjadest on edukalt lahendatud vahendusmenetluse käigus; |
| --- | --- |

11.

tunnustab Bulgaaria vahendusmenetlust käsitleva seadusega sätestatud rahaliste soodustuste abil saavutatud edukaid tulemusi; tunnistab siiski, et need tulenevad ka niisugusest pikaajalisest vahendusmenetluse vastu tuntavast huvist, mida Bulgaaria õigussüsteem on üles näidanud selles osas, et vahenduskogukond on eksisteerinud alates 1990. aastast ja vaidluste lahendamise keskus, kus vahendajad töötavad vahetuste alusel, on alates 2010. aastast pakkunud igapäevaselt tasuta vahendusteenuseid ja teavet osapooltele menetluses olevates kohtuasjades; märgib, et Bulgaarias on vahendatud kahte kolmandikku esitatud kohtuasjadest ja pooled neist kohtuasjadest on edukalt lahendatud vahendusmenetluse käigus;

| 12. | märgib ühtlasi Rumeenia vahendusmenetlust käsitleva seaduse edukaid tulemusi: lisaks rahalisi soodustusi käsitlevatele sätetele on loodud ka vahendusnõukogu – siseriiklik vahendusega tegelev asutus, mis eksisteerib eraldi iseseisva juriidilise isikuna; see on täielikult pühendunud vahendustegevuse edendamisele, koolitusnormide väljatöötamisele, koolituskursuste pakkujate ettevalmistamisele, vahendajate kutsekvalifikatsioone tõendavate dokumentide väljastamisele, eetikakoodeksi vastuvõtmisele ja täiendavate õigusaktide ettepanekute koostamisele; |
| --- | --- |

12.

märgib ühtlasi Rumeenia vahendusmenetlust käsitleva seaduse edukaid tulemusi: lisaks rahalisi soodustusi käsitlevatele sätetele on loodud ka vahendusnõukogu – siseriiklik vahendusega tegelev asutus, mis eksisteerib eraldi iseseisva juriidilise isikuna; see on täielikult pühendunud vahendustegevuse edendamisele, koolitusnormide väljatöötamisele, koolituskursuste pakkujate ettevalmistamisele, vahendajate kutsekvalifikatsioone tõendavate dokumentide väljastamisele, eetikakoodeksi vastuvõtmisele ja täiendavate õigusaktide ettepanekute koostamisele;

| 13. | usub, et kõike eelnevat arvesse võttes on liikmesriigid tervikuna suures osas saavutanud direktiivi 2008/52/EÜ rakendamise 21. maiks 2011. aastal ning et kuigi liikmesriigid kasutavad erinevaid regulatiivseid lähenemisviise ja mõned riigid on natuke maha jäänud, jääb kehtima asjaolu, et enamik liikmesriike mitte üksnes ei vasta direktiivi nõuetele, vaid on tegelikkuses nendest ees; |
| --- | --- |

13.

usub, et kõike eelnevat arvesse võttes on liikmesriigid tervikuna suures osas saavutanud direktiivi 2008/52/EÜ rakendamise 21. maiks 2011. aastal ning et kuigi liikmesriigid kasutavad erinevaid regulatiivseid lähenemisviise ja mõned riigid on natuke maha jäänud, jääb kehtima asjaolu, et enamik liikmesriike mitte üksnes ei vasta direktiivi nõuetele, vaid on tegelikkuses nendest ees;

| 14. | rõhutab, et pooled, kes on valmis töötama oma juhtumi lahendamise nimel, töötavad tõenäoliselt rohkem teistega koos kui teiste vastu; usub, et seetõttu on kõnealused pooled sageli avatumad teise poole seisukoha arvestamise ja vaidluse aluseks olevate probleemidega tegelemise suhtes; leiab, et selle lisakasu on sageli poolte suhte säilitamine sellisena, nagu see oli enne vaidlust, mis on eriti tähtis lastega seotud perekondlikes küsimustes; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et pooled, kes on valmis töötama oma juhtumi lahendamise nimel, töötavad tõenäoliselt rohkem teistega koos kui teiste vastu; usub, et seetõttu on kõnealused pooled sageli avatumad teise poole seisukoha arvestamise ja vaidluse aluseks olevate probleemidega tegelemise suhtes; leiab, et selle lisakasu on sageli poolte suhte säilitamine sellisena, nagu see oli enne vaidlust, mis on eriti tähtis lastega seotud perekondlikes küsimustes;

| 15. | julgustab komisjoni uurima oma tulevases teatises direktiivi 2008/52/EÜ rakendamise kohta ka neid valdkondi, kus liikmesriigid on otsustanud laiendada direktiivi meetmeid väljapoole selle ette nähtud kohaldamisala; |
| --- | --- |

15.

julgustab komisjoni uurima oma tulevases teatises direktiivi 2008/52/EÜ rakendamise kohta ka neid valdkondi, kus liikmesriigid on otsustanud laiendada direktiivi meetmeid väljapoole selle ette nähtud kohaldamisala;

| 16. | rõhutab alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide tarbijasõbralikke omadusi, mis pakuvad kohandatud praktilist lahendust; nõuab sellega seoses, et komisjon esitaks kiiresti alternatiivse vaidluste lahendamise kohta seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

16.

rõhutab alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide tarbijasõbralikke omadusi, mis pakuvad kohandatud praktilist lahendust; nõuab sellega seoses, et komisjon esitaks kiiresti alternatiivse vaidluste lahendamise kohta seadusandliku ettepaneku;

| 17. | märgib, et lahendusi, milleni jõutakse vahendusmenetluse tulemusena ja mille pooled on ise välja töötanud, ei suudaks kohtunik ega vandekohus pakkuda; usub seetõttu, et vahendusmenetluse abil saavutatakse tõenäoliselt mõlemale poolele kasulik või mõlemaid pooli rahuldav tulemus; märgib, et selliselt saavutatud kokkuleppe aktsepteerimine on tõenäolisem ja vahendusmenetlusega saavutatud kokkulepete järgimine on tavaliselt kõrge; |
| --- | --- |

17.

märgib, et lahendusi, milleni jõutakse vahendusmenetluse tulemusena ja mille pooled on ise välja töötanud, ei suudaks kohtunik ega vandekohus pakkuda; usub seetõttu, et vahendusmenetluse abil saavutatakse tõenäoliselt mõlemale poolele kasulik või mõlemaid pooli rahuldav tulemus; märgib, et selliselt saavutatud kokkuleppe aktsepteerimine on tõenäolisem ja vahendusmenetlusega saavutatud kokkulepete järgimine on tavaliselt kõrge;

| 18. | usub, et vaja on suuremat teadlikkust vahendusmenetlusest ja selle paremat mõistmist, ning nõuab täiendavaid meetmeid, mis on seotud koolituse, vahendusmenetlusest teadlikkuse tõstmise, ettevõtjate poolt vahendusmenetluse kasutamise suurendamise ja vahendaja kutsenõuetega; |
| --- | --- |

18.

usub, et vaja on suuremat teadlikkust vahendusmenetlusest ja selle paremat mõistmist, ning nõuab täiendavaid meetmeid, mis on seotud koolituse, vahendusmenetlusest teadlikkuse tõstmise, ettevõtjate poolt vahendusmenetluse kasutamise suurendamise ja vahendaja kutsenõuetega;

| 19. | leiab, et liikmesriikide asutusi tuleks julgustada arendama programme, et edendada piisavaid teadmisi alternatiivsest vaidluste lahendamisest; on seisukohal, et kõnealused meetmed peaksid puudutama vahendusmenetluse peamisi eeliseid (kulusid, edumäära ja ajakasutuse tõhusust) ning olema suunatud juristidele, notaritele ja ettevõtjatele, eriti VKEdele, ning samuti akadeemikutele; |
| --- | --- |

19.

leiab, et liikmesriikide asutusi tuleks julgustada arendama programme, et edendada piisavaid teadmisi alternatiivsest vaidluste lahendamisest; on seisukohal, et kõnealused meetmed peaksid puudutama vahendusmenetluse peamisi eeliseid (kulusid, edumäära ja ajakasutuse tõhusust) ning olema suunatud juristidele, notaritele ja ettevõtjatele, eriti VKEdele, ning samuti akadeemikutele;

| 20. | tunnistab, et on tähtis luua vahendaja ühtsed kutsestandardid, et edendada vahendusmenetluse paremat kvaliteeti ja tagada kutsealase väljaõppe ja akrediteerimise kõrged standardid kogu liidus; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et on tähtis luua vahendaja ühtsed kutsestandardid, et edendada vahendusmenetluse paremat kvaliteeti ja tagada kutsealase väljaõppe ja akrediteerimise kõrged standardid kogu liidus;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 122.

(2)  ELT L 136, 24.5.2008, lk 3.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/21

---

Teisipäev, 13. september 2011Tõhus Euroopa toorainestrateegia

P7_TA(2011)0364

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (2011/2056(INI))

2013/C 51 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. veebruar 2011. aasta teatist „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” (KOM(2011)0025); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. veebruar 2011. aasta teatist „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” (KOM(2011)0025);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008)0699); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008)0699);

| — | võttes arvesse ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi toorainete tarnerühma töörühma aruannet „ELi jaoks esmatähtsad toorained” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi toorainete tarnerühma töörühma aruannet „ELi jaoks esmatähtsad toorained” (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa: Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (KOM(2011)0021); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa: Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (KOM(2011)0021);

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011)0112/4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011)0112/4);

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)0614); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)0614);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546);

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi suunisdokumenti energia tootmiseks mittekasutatavate mineraalsete toorainete kaevandamise ja Natura 2000 kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi suunisdokumenti energia tootmiseks mittekasutatavate mineraalsete toorainete kaevandamise ja Natura 2000 kohta (5);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatisele „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008)0699) (SEK(2008)2741); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatisele „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008)0699) (SEK(2008)2741);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadi toorainepoliitika 2009. aasta aruannet (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadi toorainepoliitika 2009. aasta aruannet (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi uuringut keskkonna ja konkurentsivõime vaheliste seoste kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi uuringut keskkonna ja konkurentsivõime vaheliste seoste kohta (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2010. aasta rohelist raamatut „Kaasavat majanduskasvu ja säästvat arengut toetav ELi arengupoliitika. ELi arengupoliitika mõju suurendamine” (KOM(2010)0629); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2010. aasta rohelist raamatut „Kaasavat majanduskasvu ja säästvat arengut toetav ELi arengupoliitika. ELi arengupoliitika mõju suurendamine” (KOM(2010)0629);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. november 2010. aasta teatist „ELi ja Aafrika suhete tugevdamine” (KOM(2010)0634); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. november 2010. aasta teatist „ELi ja Aafrika suhete tugevdamine” (KOM(2010)0634);

| — | võttes arvesse peagi avaldatavat komisjoni teatist kaubanduse ja arengu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peagi avaldatavat komisjoni teatist kaubanduse ja arengu kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2009. aasta teatist „Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine” (KOM(2009)0458); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2009. aasta teatist „Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine” (KOM(2009)0458);

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9);

| — | võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2011. aasta järeldusi, mis käsitlevad kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2011. aasta järeldusi, mis käsitlevad kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (Lissaboni leping) artiklit 208, milles kinnitatakse, et EL võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (Lissaboni leping) artiklit 208, milles kinnitatakse, et EL võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid;

| — | võttes arvesse käimasolevat Doha läbirääkimiste vooru; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevat Doha läbirääkimiste vooru;

| — | võttes arvesse 2007. aasta Aafrika-ELi ühisstrateegiat ja 29.–30. novembril 2010 toimunud Aafrika ja ELi kolmandal tippkohtumisel vastu võetud Tripoli deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta Aafrika-ELi ühisstrateegiat ja 29.–30. novembril 2010 toimunud Aafrika ja ELi kolmandal tippkohtumisel vastu võetud Tripoli deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse WTOs käsitlemisel olevat ELi, USA ja Mehhiko kohtuasja Hiina vastu üheksa tooraine küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTOs käsitlemisel olevat ELi, USA ja Mehhiko kohtuasja Hiina vastu üheksa tooraine küsimuses;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0288/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0288/2011),

| A. | arvestades, et EL vajab vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks ja konkurentsivõime säilitamiseks tugevat tööstuslikku baasi, mis keskkonnahoidlikumaks muutudes sõltub suures osas küllaldastest toorainevarudest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL vajab vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks ja konkurentsivõime säilitamiseks tugevat tööstuslikku baasi, mis keskkonnahoidlikumaks muutudes sõltub suures osas küllaldastest toorainevarudest;

| B. | arvestades, et haldusprotsesside keerukus ja vähene kooskõlastamine ametiasutuste vahel võib põhjustada maavarade kasutamisloa saamisel mitmeaastaseid viivitusi; arvestades, et sellised viivitused on ebavajalikud, suurendavad investeerimise kapitalikulusid ning tõrjuvad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad turult välja; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et haldusprotsesside keerukus ja vähene kooskõlastamine ametiasutuste vahel võib põhjustada maavarade kasutamisloa saamisel mitmeaastaseid viivitusi; arvestades, et sellised viivitused on ebavajalikud, suurendavad investeerimise kapitalikulusid ning tõrjuvad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad turult välja;

| C. | arvestades, et nõudlus tooraine järele on kogu maailmas pidevalt kasvanud, eelkõige tehnoloogilise väärtusega metallide puhul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõudlus tooraine järele on kogu maailmas pidevalt kasvanud, eelkõige tehnoloogilise väärtusega metallide puhul;

| D. | arvestades, et ELi liikmesriikidel, Austraalial ja Ameerika Ühendriikidel on potentsiaal toota ise esmatähtsaid tooraineid, mitteväärismetalle ja haruldasi muldmetalle; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi liikmesriikidel, Austraalial ja Ameerika Ühendriikidel on potentsiaal toota ise esmatähtsaid tooraineid, mitteväärismetalle ja haruldasi muldmetalle;

| E. | arvestades, et uute tehnoloogiate areng suurendab jätkuvalt nõudlust ressursside järele, mis on selle tööstusharu arengu seisukohast keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uute tehnoloogiate areng suurendab jätkuvalt nõudlust ressursside järele, mis on selle tööstusharu arengu seisukohast keskse tähtsusega;

| F. | arvestades, et ekspordikvoodid piiravad osaliselt rahvusvahelisi tarneid ning hinnad on jõudmas rekordkõrgustesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ekspordikvoodid piiravad osaliselt rahvusvahelisi tarneid ning hinnad on jõudmas rekordkõrgustesse;

| G. | arvestades, et tootmissektoris on materjalikulud tootmise kogukulude osana märkimisväärselt suurem kui tööliste palgafondi osa, ning arvestades, et kõigis sektorites eeldatakse selle suundumuse jätkumist vähemalt keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tootmissektoris on materjalikulud tootmise kogukulude osana märkimisväärselt suurem kui tööliste palgafondi osa, ning arvestades, et kõigis sektorites eeldatakse selle suundumuse jätkumist vähemalt keskpikas perspektiivis;

| H. | arvestades, et turgudele on ausad ja võrdsed konkurentsitingimused kasulikud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et turgudele on ausad ja võrdsed konkurentsitingimused kasulikud;

| I. | arvestades, et kasvav konkurents tooraine pärast võib pingestada rahvusvahelisi suhteid ning põhjustada konflikte ressursside pärast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kasvav konkurents tooraine pärast võib pingestada rahvusvahelisi suhteid ning põhjustada konflikte ressursside pärast;

| J. | arvestades, et need probleemid võivad kätkeda võimalust ELi ja kolmandate riikide vastastikku kasulikeks innovaatilisteks koostööpartnerlusteks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et need probleemid võivad kätkeda võimalust ELi ja kolmandate riikide vastastikku kasulikeks innovaatilisteks koostööpartnerlusteks;

| K. | arvestades, et paljudes arenguriikides ei kasutata maavarasid elanikkonna hüvanguks ebademokraatliku valitsemiskorra, pettuse, korruptsiooni või relvastatud konfliktide tõttu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudes arenguriikides ei kasutata maavarasid elanikkonna hüvanguks ebademokraatliku valitsemiskorra, pettuse, korruptsiooni või relvastatud konfliktide tõttu;

| L. | arvestades, et komisjoni pakutud meetmed ressursitõhususe ja ringlussevõtu suurendamiseks piirduvad konkreetsete meetmete asemel peamiselt hinnangutega selle kohta, mida tuleks teha, ja on seetõttu seatud eesmärkide saavutamiseks ebapiisavad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni pakutud meetmed ressursitõhususe ja ringlussevõtu suurendamiseks piirduvad konkreetsete meetmete asemel peamiselt hinnangutega selle kohta, mida tuleks teha, ja on seetõttu seatud eesmärkide saavutamiseks ebapiisavad;

| M. | arvestades, et komisjon märgib, et kehtivate jäätmealaste õigusaktide kohaldamine ja jõustamine on ressursitõhusama Euroopa edendamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon märgib, et kehtivate jäätmealaste õigusaktide kohaldamine ja jõustamine on ressursitõhusama Euroopa edendamiseks;

| N. | arvestades, et väärtuslike materjalide, eriti haruldaste muldmetallide ringlussevõtu suurendamine nõuab tõhusat demonteerimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et väärtuslike materjalide, eriti haruldaste muldmetallide ringlussevõtu suurendamine nõuab tõhusat demonteerimist;

| O. | arvestades, et tulutoov ringlussevõtt põhineb usaldusväärsel ja tõhusal liigitamisel ning eraldamistehnoloogial, sest ringlussevõetud materjalide väärtus sõltub fraktsioonide puhtusest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tulutoov ringlussevõtt põhineb usaldusväärsel ja tõhusal liigitamisel ning eraldamistehnoloogial, sest ringlussevõetud materjalide väärtus sõltub fraktsioonide puhtusest;

| P. | arvestades, tõhususe ja ringlussevõtu suurendamine edendab säästlikkust, konkurentsivõimet ja varustuskindlust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, tõhususe ja ringlussevõtu suurendamine edendab säästlikkust, konkurentsivõimet ja varustuskindlust;

| Q. | arvestades, et tööviljakus on viimastel aastakümnetel palju kiiremini kasvanud kui ressursitootlikkus, sest uuringud on näidanud, et tööjõukulud moodustavad tootekuludest vähem kui 20 % ja ressursikulud 40 %; arvestades, et see viitab tõsiasjale, et on vaja võtta kiiresti meetmeid ressursitõhususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tööviljakus on viimastel aastakümnetel palju kiiremini kasvanud kui ressursitootlikkus, sest uuringud on näidanud, et tööjõukulud moodustavad tootekuludest vähem kui 20 % ja ressursikulud 40 %; arvestades, et see viitab tõsiasjale, et on vaja võtta kiiresti meetmeid ressursitõhususe suurendamiseks;

| R. | arvestades, et on ülimalt tähtis võtta õigeaegseid ja otsustavaid meetmeid tõhusa strateegia rakendamiseks ning saavutada tulemusi seoses tooraineid käsitleva algatusega, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on ülimalt tähtis võtta õigeaegseid ja otsustavaid meetmeid tõhusa strateegia rakendamiseks ning saavutada tulemusi seoses tooraineid käsitleva algatusega,

Toorainestrateegia

| 1. | on veendunud, et toorainetest tulenevalt on Euroopa ees nii ülesandeid kui ka suuri võimalusi; rõhutab, et kuna nõudlus toorainete järele suureneb kogu maailmas, on ELil nüüd võimalus saada sellest kasu, suurendades toorainete pakkumist ja tõhusust, täites samal ajal ELi tööstuse ja toorainesektori vajadused; toonitab, et tooraine võrdne kättesaadavus ning stabiilsed ja ennustatavad hinnad on olulise tähtsusega arenguvõimaluste, konkurentsivõime, innovatsiooni ja Euroopa tööstuse säilimise seisukohast; samas võivad eeskätt esmatähtsate toorainete, nagu haruldaste muldmetallide kättesaadavuse ja varustamise piirangud ning hindade volatiivsus vähendada ELi tööstusettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõimet, ökotõhusust ja innovatsiooniväljavaateid; kiidab heaks asjaolu, et 2008. aastal pööras komisjon oma tooraineid käsitlevas algatuses palju tähelepanu toorainepoliitikale, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid tooraineid käsitleva algatuse kiiret rakendamist; on veendunud, et ressursipoliitika ja - diplomaatia on ELi jaoks väga tähtsad mitte ainult tööstuspoliitika ja rahvusvahelise kaubanduse seisukohast, vaid ka mitmetahulise küsimusena, mis puudutab nii sisepoliitikat kui ka välis- ja julgeolekupoliitikat; palub komisjonil pöörata sellele küsimusele sama palju tähelepanu kui energeetikaküsimusele; peab seda ka Euroopa välisteenistuse ülesandeks; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et toorainetest tulenevalt on Euroopa ees nii ülesandeid kui ka suuri võimalusi; rõhutab, et kuna nõudlus toorainete järele suureneb kogu maailmas, on ELil nüüd võimalus saada sellest kasu, suurendades toorainete pakkumist ja tõhusust, täites samal ajal ELi tööstuse ja toorainesektori vajadused; toonitab, et tooraine võrdne kättesaadavus ning stabiilsed ja ennustatavad hinnad on olulise tähtsusega arenguvõimaluste, konkurentsivõime, innovatsiooni ja Euroopa tööstuse säilimise seisukohast; samas võivad eeskätt esmatähtsate toorainete, nagu haruldaste muldmetallide kättesaadavuse ja varustamise piirangud ning hindade volatiivsus vähendada ELi tööstusettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõimet, ökotõhusust ja innovatsiooniväljavaateid; kiidab heaks asjaolu, et 2008. aastal pööras komisjon oma tooraineid käsitlevas algatuses palju tähelepanu toorainepoliitikale, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid tooraineid käsitleva algatuse kiiret rakendamist; on veendunud, et ressursipoliitika ja - diplomaatia on ELi jaoks väga tähtsad mitte ainult tööstuspoliitika ja rahvusvahelise kaubanduse seisukohast, vaid ka mitmetahulise küsimusena, mis puudutab nii sisepoliitikat kui ka välis- ja julgeolekupoliitikat; palub komisjonil pöörata sellele küsimusele sama palju tähelepanu kui energeetikaküsimusele; peab seda ka Euroopa välisteenistuse ülesandeks;

| 2. | on arvamusel, et tulemusliku ja järjepideva ELi diplomaatia eest peab vastutama Euroopa välisteenistus koos komisjoni asjaomaste talitustega, eelkõige kaubanduse peadirektoraadiga seoses kaubandusküsimustega, tehes tihedat koostööd nõukogu ja Euroopa Parlamendiga; arvab samuti, et toorainete strateegiline olulisus peaks kajastuma Euroopa välisteenistuse korralduses ning asjaomaste ELi delegatsioonide koosseisus; toonitab, kui oluline on koordineerida ELi ja liikmesriikide välispoliitikat toorainete valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et tulemusliku ja järjepideva ELi diplomaatia eest peab vastutama Euroopa välisteenistus koos komisjoni asjaomaste talitustega, eelkõige kaubanduse peadirektoraadiga seoses kaubandusküsimustega, tehes tihedat koostööd nõukogu ja Euroopa Parlamendiga; arvab samuti, et toorainete strateegiline olulisus peaks kajastuma Euroopa välisteenistuse korralduses ning asjaomaste ELi delegatsioonide koosseisus; toonitab, kui oluline on koordineerida ELi ja liikmesriikide välispoliitikat toorainete valdkonnas;

| 3. | palub komisjonil pöörata piisavat tähelepanu kaubaturgude ja tooraineid käsitleva strateegia küsimustele eraldi, kuna need kaks valdkonda erinevad teineteisest olemuslikult ning nende probleemide lahendamine vajab erimeetmeid; rõhutab asjaolu, et finants- ja kaubaturud on tänapäeval omavahel seotud rohkem kui kunagi varem ning hinnavolatiilsust süvendab spekuleerimine; märgib, et tooraineturu nõuetekohane toimimine annaks ettevõtjatele vajalikud stiimulid ressursside tõhusamaks kasutamiseks, toorainete asendamiseks, ringlussevõtuks ja lisainvesteeringute tegemiseks toorainete asendamisega seotud teadus- ja arendustegevusse; ergutab seepärast komisjoni toetama tooraineturgude nõuetekohast toimimist, vaadates näiteks läbi finantsteenuste turge käsitleva direktiivi, et tagada läbipaistvam kauplemine; rõhutab, et tooraineid käsitlevas algatuses esitatud kolm sammast täiendavad üksteist toorainete küsimuse lahendamisel ja toorainetega varustatuse tagamisel ELis; palub komisjonil rakendada tooraineid käsitlevat strateegiat tasakaalustatult ja kooskõlastatult, eeskätt ELi muude oluliste poliitikavaldkondadega, seda eriti tööstuse, teadusuuringute, keskkonna, transpordi ja Euroopa 2020. aasta strateegia vallas; märgib sellega seoses, et eriti oluline osa on Euroopa tugeval innovatsiooni- ja tööstuspoliitikal; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil pöörata piisavat tähelepanu kaubaturgude ja tooraineid käsitleva strateegia küsimustele eraldi, kuna need kaks valdkonda erinevad teineteisest olemuslikult ning nende probleemide lahendamine vajab erimeetmeid; rõhutab asjaolu, et finants- ja kaubaturud on tänapäeval omavahel seotud rohkem kui kunagi varem ning hinnavolatiilsust süvendab spekuleerimine; märgib, et tooraineturu nõuetekohane toimimine annaks ettevõtjatele vajalikud stiimulid ressursside tõhusamaks kasutamiseks, toorainete asendamiseks, ringlussevõtuks ja lisainvesteeringute tegemiseks toorainete asendamisega seotud teadus- ja arendustegevusse; ergutab seepärast komisjoni toetama tooraineturgude nõuetekohast toimimist, vaadates näiteks läbi finantsteenuste turge käsitleva direktiivi, et tagada läbipaistvam kauplemine; rõhutab, et tooraineid käsitlevas algatuses esitatud kolm sammast täiendavad üksteist toorainete küsimuse lahendamisel ja toorainetega varustatuse tagamisel ELis; palub komisjonil rakendada tooraineid käsitlevat strateegiat tasakaalustatult ja kooskõlastatult, eeskätt ELi muude oluliste poliitikavaldkondadega, seda eriti tööstuse, teadusuuringute, keskkonna, transpordi ja Euroopa 2020. aasta strateegia vallas; märgib sellega seoses, et eriti oluline osa on Euroopa tugeval innovatsiooni- ja tööstuspoliitikal;

| 4. | väljendab rahulolu komisjoni tegevuse üle esmatähtsate toorainete kindlaksmääramisel, sest kõik on tehnoloogilise väärtusega metallid, mida tuleb edasiste meetmete juures arvesse võtta; palub komisjonil:






  — | ajakohastada korrapäraselt esmatähtsate toorainete nimekirja ning teostada järelevalvet mitteharuldaste, kuid strateegiliselt tähtsate toorainete üle, et võtta meetmeid inflatsiooni vastu, mis põhjustab tarnijate omandiõiguse kontsentreerumist; |
| --- | --- | --- |

4.

väljendab rahulolu komisjoni tegevuse üle esmatähtsate toorainete kindlaksmääramisel, sest kõik on tehnoloogilise väärtusega metallid, mida tuleb edasiste meetmete juures arvesse võtta; palub komisjonil:

—

ajakohastada korrapäraselt esmatähtsate toorainete nimekirja ning teostada järelevalvet mitteharuldaste, kuid strateegiliselt tähtsate toorainete üle, et võtta meetmeid inflatsiooni vastu, mis põhjustab tarnijate omandiõiguse kontsentreerumist;

| — | võtta kasutusele nn esmatähtsate toorainete ohuradar, et analüüsida praeguseid ja edasisi vajadusi ja hindu ning võimalike esmatähtsate toorainete (eriti haruldaste muldmetallide) puuduse negatiivset mõju taastuvenergia, kõrgtehnoloogia, riigikaitse ja isegi autotööstuse sektorile; |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele nn esmatähtsate toorainete ohuradar, et analüüsida praeguseid ja edasisi vajadusi ja hindu ning võimalike esmatähtsate toorainete (eriti haruldaste muldmetallide) puuduse negatiivset mõju taastuvenergia, kõrgtehnoloogia, riigikaitse ja isegi autotööstuse sektorile;

| — | analüüsida tarneahelaid, mis sõltuvad esmatähtsatest toorainetest ja töötlemisvõimsusest, mis viivad pooltoodete tootmiseni, ning esmatähtsate toorainete ja nendega seotud mitteväärismetallide vastastoimest; |
| --- | --- |

—

analüüsida tarneahelaid, mis sõltuvad esmatähtsatest toorainetest ja töötlemisvõimsusest, mis viivad pooltoodete tootmiseni, ning esmatähtsate toorainete ja nendega seotud mitteväärismetallide vastastoimest;

tuletab meelde, et toorainete ja eeskätt esmatähtsate toorainete puhul erineb eri elementide kriitilisus ning nende kättesaadavus, kasutamine, töötlemise vajadus ning seega ka hind tarneahele eri järkudes, mida tuleks analüüsimisel arvesse võtta; juhib lisaks tähelepanu toorainete voogude logistiliste paradigmade mitmekesisusele ühisturul;

| 5. | märgib, et kõik tooraineturud käituvad samal viisil ning eeskätt põllumajandussektori tooraineturgusid mõjutavad tugevasti hooajalised ja klimaatilised tegurid ning seetõttu nõuavad need erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kõik tooraineturud käituvad samal viisil ning eeskätt põllumajandussektori tooraineturgusid mõjutavad tugevasti hooajalised ja klimaatilised tegurid ning seetõttu nõuavad need erilist tähelepanu;

| 6. | palub seepärast komisjonil viia läbi Euroopa tooraineimpordi uurimus, mis hõlmaks tooraineid, mis ei ole küll esmatähtsad (näiteks liitium, hafnium ja nikkel), kuid siiski strateegilise tähtsusega Euroopa majanduse vajaduste jaoks ja kõrge lisaväärtusega tarbekaupade tootmiseks; uurimuses tuleks hinnata ka meie tööstuse sõltuvust nendest toorainetest ja meetmeid nende varustuskindluse tagamiseks, samuti nende tootmise keskkonnakulusid ja alternatiive, mis võivad kõne alla tulla; |
| --- | --- |

6.

palub seepärast komisjonil viia läbi Euroopa tooraineimpordi uurimus, mis hõlmaks tooraineid, mis ei ole küll esmatähtsad (näiteks liitium, hafnium ja nikkel), kuid siiski strateegilise tähtsusega Euroopa majanduse vajaduste jaoks ja kõrge lisaväärtusega tarbekaupade tootmiseks; uurimuses tuleks hinnata ka meie tööstuse sõltuvust nendest toorainetest ja meetmeid nende varustuskindluse tagamiseks, samuti nende tootmise keskkonnakulusid ja alternatiive, mis võivad kõne alla tulla;

| 7. | peab tervitatavaks asjaolu, et väga paljud toorained, nagu looduslik kautšuk, puit ja täitematerjal on tooraineid käsitleva algatusega hõlmatud; palub komisjonil analüüsida nende ainete kättesaadavust ja võimalikku nõudlust ning vajaduse korral võtma tulemuste põhjal asjakohaseid meetmeid; märgib, et selles raportis keskendutakse strateegilistele ja esmatähtsatele toorainetele; |
| --- | --- |

7.

peab tervitatavaks asjaolu, et väga paljud toorained, nagu looduslik kautšuk, puit ja täitematerjal on tooraineid käsitleva algatusega hõlmatud; palub komisjonil analüüsida nende ainete kättesaadavust ja võimalikku nõudlust ning vajaduse korral võtma tulemuste põhjal asjakohaseid meetmeid; märgib, et selles raportis keskendutakse strateegilistele ja esmatähtsatele toorainetele;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et toorainetepoliitika tõhus juhtimine on tõhusa toorainetestrateegia seisukohast väga oluline; märgib, et tulemuslik dialoog peab hõlmama pidevat dialoogi asjaomaste sidusrühmadega; rõhutab vajadust komisjonisisese ja Euroopa Parlamendi-sisese ning liikmesriikide vahelise tihedama koostöö ja teabe edastamise järele; soovitab 2011. aastal luua Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide eeskujul talitustevahelise toorainetega tegeleva kõrgetasemelise töökonna, mis hõlmaks asjaomaseid peadirektoraate, Teadusuuringute Ühiskeskust, Euroopa Keskkonnaametit ja välisteenistust ning tegeleks poliitika, sealhulgas partnerluslepingute väljatöötamise, järelevalve ja läbivaatamisega, et tagada strateegiline kooskõla ja toetada sellise varajase hoiatamise süsteemi loomist, mis muu hulgas tegeleb turumoonutuste ja ressurssidest põhjustatud konfliktidega, ning mida täiendab järelevalverühm; palub komisjonil koostada pikaajalise Euroopa tooraineid käsitlev tegevuskava aastani 2050, milles oleksid esitatud tulevikusuundumused, ohud ja võimalused tooraine- ja esmatähtsate toorainete sektoris ning mille abil saaksid Euroopa tööstusharud, kõrgemad õppeasutused ja teadusasutused teha pikaajalisi kavasid ja investeeringuid; palub komisjonil samuti toetada liikmesriike oma toorainestrateegia väljatöötamisel ning edendada kooskõlastamist ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, sealhulgas välismõõtme puhul; soovitab, et peagi avaldatav teatis energiapoliitika välismõõtme kohta võiks olla eeskujuks; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et toorainetepoliitika tõhus juhtimine on tõhusa toorainetestrateegia seisukohast väga oluline; märgib, et tulemuslik dialoog peab hõlmama pidevat dialoogi asjaomaste sidusrühmadega; rõhutab vajadust komisjonisisese ja Euroopa Parlamendi-sisese ning liikmesriikide vahelise tihedama koostöö ja teabe edastamise järele; soovitab 2011. aastal luua Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide eeskujul talitustevahelise toorainetega tegeleva kõrgetasemelise töökonna, mis hõlmaks asjaomaseid peadirektoraate, Teadusuuringute Ühiskeskust, Euroopa Keskkonnaametit ja välisteenistust ning tegeleks poliitika, sealhulgas partnerluslepingute väljatöötamise, järelevalve ja läbivaatamisega, et tagada strateegiline kooskõla ja toetada sellise varajase hoiatamise süsteemi loomist, mis muu hulgas tegeleb turumoonutuste ja ressurssidest põhjustatud konfliktidega, ning mida täiendab järelevalverühm; palub komisjonil koostada pikaajalise Euroopa tooraineid käsitlev tegevuskava aastani 2050, milles oleksid esitatud tulevikusuundumused, ohud ja võimalused tooraine- ja esmatähtsate toorainete sektoris ning mille abil saaksid Euroopa tööstusharud, kõrgemad õppeasutused ja teadusasutused teha pikaajalisi kavasid ja investeeringuid; palub komisjonil samuti toetada liikmesriike oma toorainestrateegia väljatöötamisel ning edendada kooskõlastamist ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, sealhulgas välismõõtme puhul; soovitab, et peagi avaldatav teatis energiapoliitika välismõõtme kohta võiks olla eeskujuks;

| 9. | nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks korrapäraselt energia tootmiseks mittekasutatavate toorainetega seotud suundumustest tooraineid käsitleva algatuse raames ning algatuse eesmärkide saavutamisest iga-aastase arenguaruandes, milles keskendutakse samuti kõnesoleva valdkonna poliitika seostamisele kaubandus-, arengu- ja keskkonnapoliitikaga ning sotsiaalsele mõjule ja andmetele esmatähtsate toorainete kohta; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks korrapäraselt energia tootmiseks mittekasutatavate toorainetega seotud suundumustest tooraineid käsitleva algatuse raames ning algatuse eesmärkide saavutamisest iga-aastase arenguaruandes, milles keskendutakse samuti kõnesoleva valdkonna poliitika seostamisele kaubandus-, arengu- ja keskkonnapoliitikaga ning sotsiaalsele mõjule ja andmetele esmatähtsate toorainete kohta;

Probleemi muutmine Euroopa tööstuse võimaluseks: ressursitõhusus, korduskasutus, ringlussevõtt ja materjalide asendamine

| 10. | märgib, et toorainetega seotud probleemide lahendamine kätkeb võimalust tugevdada ELi tööstuslikku baasi, tehnoloogiasuutlikkust ja oskusteavet ning suurendada ulatusliku tööstusuuenduste strateegia abil konkurentsivõimet ja luua püsivaid, kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti; märgib, et vaatamata tõhusa kaubanduspoliitika ja oma ressursside kasutamise tähtsusele on toorainete kasutamise hea haldamine ja tõhususe suurendamine, korduskasutamine, energiatõhus ringlussevõtt ja ressursside kasutamise vähendamine, parandades toodete kvaliteedistandardeid ja rakendades võimaluse korral kasutusaja pikendamise põhimõtet, ning rohelise energia kasutamine lähemas ja kaugemas tulevikus konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja varustuskindluse tagamisel otsustava tähtsusega; on veendunud, et iga selline algatus peaks põhinema nõuetekohasel mõjuhindamisel, milles keskendutakse võimalikule keskkonna-, sotsiaal- ja konkurentsivõime mõjule; rõhutab õiguslikult siduva Euroopa jäätmehierarhia järjepideva rakendamise tähtsust, nagu on sätestatud jäätmete raamdirektiivis, milles on tähtsuse järjekorras esitatud jäätmete vältimine, taaskasutamine, ringlussevõtt ning seejärel taaskasutamine ja kõrvaldamine; märgib, et komisjon peaks toetama sotsiaalseid uuendusi, eluviiside muutmist ja uusi kontseptsioone, näiteks öko-liisingut ning keemiliste ainete liisimist ja jagamist; |
| --- | --- |

10.

märgib, et toorainetega seotud probleemide lahendamine kätkeb võimalust tugevdada ELi tööstuslikku baasi, tehnoloogiasuutlikkust ja oskusteavet ning suurendada ulatusliku tööstusuuenduste strateegia abil konkurentsivõimet ja luua püsivaid, kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti; märgib, et vaatamata tõhusa kaubanduspoliitika ja oma ressursside kasutamise tähtsusele on toorainete kasutamise hea haldamine ja tõhususe suurendamine, korduskasutamine, energiatõhus ringlussevõtt ja ressursside kasutamise vähendamine, parandades toodete kvaliteedistandardeid ja rakendades võimaluse korral kasutusaja pikendamise põhimõtet, ning rohelise energia kasutamine lähemas ja kaugemas tulevikus konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja varustuskindluse tagamisel otsustava tähtsusega; on veendunud, et iga selline algatus peaks põhinema nõuetekohasel mõjuhindamisel, milles keskendutakse võimalikule keskkonna-, sotsiaal- ja konkurentsivõime mõjule; rõhutab õiguslikult siduva Euroopa jäätmehierarhia järjepideva rakendamise tähtsust, nagu on sätestatud jäätmete raamdirektiivis, milles on tähtsuse järjekorras esitatud jäätmete vältimine, taaskasutamine, ringlussevõtt ning seejärel taaskasutamine ja kõrvaldamine; märgib, et komisjon peaks toetama sotsiaalseid uuendusi, eluviiside muutmist ja uusi kontseptsioone, näiteks öko-liisingut ning keemiliste ainete liisimist ja jagamist;

| 11. | märgib, et väiksem tarbimine, jäätmete tekke vältimine ja nende korduvkasutamine on ressursitõhusale majandusele ülemineku keskne osa; |
| --- | --- |

11.

märgib, et väiksem tarbimine, jäätmete tekke vältimine ja nende korduvkasutamine on ressursitõhusale majandusele ülemineku keskne osa;

| 12. | soovitab komisjonil teha põhjalik uuring majandusliku laenamise mudelite kui kaupade omamise alternatiivide kohta ning nende mõju kohta materjalide kasutusele ja taastamisele; rõhutab, et selles osas on kõige suuremaks probleemiks vähene teadlikkus; |
| --- | --- |

12.

soovitab komisjonil teha põhjalik uuring majandusliku laenamise mudelite kui kaupade omamise alternatiivide kohta ning nende mõju kohta materjalide kasutusele ja taastamisele; rõhutab, et selles osas on kõige suuremaks probleemiks vähene teadlikkus;

| 13. | rõhutab vajadust teha jõupingutusi majanduskasvu lahtisidumiseks ressursside suurenenud kasutusest, mis aitab samuti vähendada suhtelist sõltuvust impordist; märgib, et laiemas kliimamuutuse kontekstis on tähtis toorainestrateegia kehtestamine; kiidab seetõttu heaks komisjoni kava käivitada ressursitõhusust käsitlev juhtalgatus; palub komisjonil teha kindlaks ressursitootlikkuse suurendamist takistavad tegurid (nt tehnilised tõkked, kulud jne) ning lisada ja hinnata ressursitõhususe parandamise keskmise pikkusega ja pikaajalisi eesmärke, mis kajastavad ELi vajadust vähendada sõltuvust toorainete impordist, kuna ELi tooraineimport ühe inimese kohta on kõrgeim maailmas; palub komisjonil edusammude objektiivseks hindamiseks ja teiste riikidega võrdlemiseks töötada välja usaldusväärsem ressursitõhususe mõõtmise metoodika, võttes arvesse Eurostati selles valdkonnas tehtud tööd ning Euroopa Parlamendi hiljuti tellitud samateemalise uurimuse tulemusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust teha jõupingutusi majanduskasvu lahtisidumiseks ressursside suurenenud kasutusest, mis aitab samuti vähendada suhtelist sõltuvust impordist; märgib, et laiemas kliimamuutuse kontekstis on tähtis toorainestrateegia kehtestamine; kiidab seetõttu heaks komisjoni kava käivitada ressursitõhusust käsitlev juhtalgatus; palub komisjonil teha kindlaks ressursitootlikkuse suurendamist takistavad tegurid (nt tehnilised tõkked, kulud jne) ning lisada ja hinnata ressursitõhususe parandamise keskmise pikkusega ja pikaajalisi eesmärke, mis kajastavad ELi vajadust vähendada sõltuvust toorainete impordist, kuna ELi tooraineimport ühe inimese kohta on kõrgeim maailmas; palub komisjonil edusammude objektiivseks hindamiseks ja teiste riikidega võrdlemiseks töötada välja usaldusväärsem ressursitõhususe mõõtmise metoodika, võttes arvesse Eurostati selles valdkonnas tehtud tööd ning Euroopa Parlamendi hiljuti tellitud samateemalise uurimuse tulemusi;

| 14. | peab kiiduväärseks instrumentide ja näitajate väljatöötamist, nagu ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevas aruandes (TEEB); nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ja innustaks kõnealuste seadusandlike aktide väljatöötamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

14.

peab kiiduväärseks instrumentide ja näitajate väljatöötamist, nagu ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevas aruandes (TEEB); nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ja innustaks kõnealuste seadusandlike aktide väljatöötamist ja kasutamist;

| 15. | on veendunud, et maavarade maks ei ole ressursitõhususe suurendamiseks asjakohane fiskaalvahend, ning palub komisjonil tellida uurimus vee- ja maakasutusmaksu mõju kohta, pöörates erilist tähelepanu ELi majandustegevusele ja taastuvenergia tootmisele avaldatavale võimalikule tahtmatule mõjule; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et maavarade maks ei ole ressursitõhususe suurendamiseks asjakohane fiskaalvahend, ning palub komisjonil tellida uurimus vee- ja maakasutusmaksu mõju kohta, pöörates erilist tähelepanu ELi majandustegevusele ja taastuvenergia tootmisele avaldatavale võimalikule tahtmatule mõjule;

| 16. | palub komisjoni tungivalt kaaluda põhjaliku mõjuhinnangu alusel võimalust kasutada toorainete puhul ökodisaini põhimõttel rajanevat lähenemisviisi, hinnata uute vahendite kasutuselevõtu võimalusi, teha koostööd standardiasutustega, hinnata top runner-programmi sobivust toodetele ressursitõhususest lähtudes, tugevdada ressursitõhususe nõustamisteenuseid, eelkõige VKEde jaoks, näiteks toetades selliseid programme Euroopa Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuses (EACI); kutsub komisjoni toetama VKEsid selles valdkonnas ja edendama parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel, võimaldama juurdepääsu asjakohasele teadustegevusele seitsmenda raamprogrammi ja ELi tulevastele teadusprogrammide raames; kutsub ettevõtjaid üles kasutama kas keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) või ISO standardeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike kasutama riigihankeid ressursitõhusate ning teisesest toormest valmistatud toodete edendamiseks ja tagama ohutu ja läbipaistva ringlussevõtu, kui need tooted on muutunud kasutuskõlbmatuks; märgib, et ringlussevõtu puhul on kvantiteedi kõrval oluline ka kvaliteet; rõhutab seetõttu ringlussevõttu toetava tootedisaini tähtsust; rõhutab, et tarbijate mõjuvõimu suurendamiseks on kasulik lisada loodusvarade kasutamisega seotud teave tootekirjeldusse ja ökomärgisele; kutsub Euroopa standardiasutusi arvestama standardite kehtestamisel alati ressursitõhususega; |
| --- | --- |

16.

palub komisjoni tungivalt kaaluda põhjaliku mõjuhinnangu alusel võimalust kasutada toorainete puhul ökodisaini põhimõttel rajanevat lähenemisviisi, hinnata uute vahendite kasutuselevõtu võimalusi, teha koostööd standardiasutustega, hinnata top runner-programmi sobivust toodetele ressursitõhususest lähtudes, tugevdada ressursitõhususe nõustamisteenuseid, eelkõige VKEde jaoks, näiteks toetades selliseid programme Euroopa Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuses (EACI); kutsub komisjoni toetama VKEsid selles valdkonnas ja edendama parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel, võimaldama juurdepääsu asjakohasele teadustegevusele seitsmenda raamprogrammi ja ELi tulevastele teadusprogrammide raames; kutsub ettevõtjaid üles kasutama kas keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) või ISO standardeid; kutsub komisjoni ja liikmesriike kasutama riigihankeid ressursitõhusate ning teisesest toormest valmistatud toodete edendamiseks ja tagama ohutu ja läbipaistva ringlussevõtu, kui need tooted on muutunud kasutuskõlbmatuks; märgib, et ringlussevõtu puhul on kvantiteedi kõrval oluline ka kvaliteet; rõhutab seetõttu ringlussevõttu toetava tootedisaini tähtsust; rõhutab, et tarbijate mõjuvõimu suurendamiseks on kasulik lisada loodusvarade kasutamisega seotud teave tootekirjeldusse ja ökomärgisele; kutsub Euroopa standardiasutusi arvestama standardite kehtestamisel alati ressursitõhususega;

| 17. | palub komisjonil uurida, kuidas saaks muuta ökodisaini direktiivi, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivi, elektri- ja elektroonikajäätmete direktiivi ja patareide jäätmete direktiivi, et suurendada ringlussevõttu mitte üksnes üldiselt, vaid ka väärtuslike toorainete, sealhulgas haruldaste muldmetallide ringlussevõttu näiteks konkreetsemate nõuete kehtestamisega lammutamisele, ja esitada selle alusel nende õigusaktide muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil uurida, kuidas saaks muuta ökodisaini direktiivi, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivi, elektri- ja elektroonikajäätmete direktiivi ja patareide jäätmete direktiivi, et suurendada ringlussevõttu mitte üksnes üldiselt, vaid ka väärtuslike toorainete, sealhulgas haruldaste muldmetallide ringlussevõttu näiteks konkreetsemate nõuete kehtestamisega lammutamisele, ja esitada selle alusel nende õigusaktide muudatusettepanekud;

| 18. | märgib korduskasutuse ja ringlussevõtu tähtsust kasvuhoonegaaside vähendamisel, sest tooraine kasutamine tekitab suure koguse kasvuhoonegaase; märgib lisaks, et konkreetsetes sektorites, mida õiguslikult reguleerivad ringlussevõttu käsitlevad õigusaktid, on ringlussevõtu määrad kõrged; palub komisjonil teha kindlaks võimalused suurendada veelgi asjaomastes sektorites ringlussevõttu, parandades muu hulgas ringmajanduse õigusraamistikku; rõhutab vajadust investeerida toorainete, eeskätt haruldaste muldmetallide ringlussevõttu; palub komisjonil algatada põhjalik ELi materjaliringluse analüüs, mis põhineb tooraine tervel olelusringil (kaevandamisest jäätmeteni) sektorite kaupa ja mille eesmärk on hinnata ja välja pakkuda tooraine ringlussevõtu suurendamise kulutõhusad viisid, mille juures arvestatakse keskkonnamõju; palub komisjonil ühtlustada Euroopa õigusaktid ja ringlussevõtu miinimumstandardid, et need oleksid üksteisega rohkem kooskõlas; palub liikmesriikidel tagada kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine ning kutsub lisaks valdkondlikke ühendusi propageerima oma liikmete hulgas aktiivselt ringlussevõttu ja hõlbustada koostööd teadusasutuste ja muude sektoritega; märgib, et on oluline siduda toodetud jäätmete hulk lahti tootmise suurendamisest; |
| --- | --- |

18.

märgib korduskasutuse ja ringlussevõtu tähtsust kasvuhoonegaaside vähendamisel, sest tooraine kasutamine tekitab suure koguse kasvuhoonegaase; märgib lisaks, et konkreetsetes sektorites, mida õiguslikult reguleerivad ringlussevõttu käsitlevad õigusaktid, on ringlussevõtu määrad kõrged; palub komisjonil teha kindlaks võimalused suurendada veelgi asjaomastes sektorites ringlussevõttu, parandades muu hulgas ringmajanduse õigusraamistikku; rõhutab vajadust investeerida toorainete, eeskätt haruldaste muldmetallide ringlussevõttu; palub komisjonil algatada põhjalik ELi materjaliringluse analüüs, mis põhineb tooraine tervel olelusringil (kaevandamisest jäätmeteni) sektorite kaupa ja mille eesmärk on hinnata ja välja pakkuda tooraine ringlussevõtu suurendamise kulutõhusad viisid, mille juures arvestatakse keskkonnamõju; palub komisjonil ühtlustada Euroopa õigusaktid ja ringlussevõtu miinimumstandardid, et need oleksid üksteisega rohkem kooskõlas; palub liikmesriikidel tagada kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine ning kutsub lisaks valdkondlikke ühendusi propageerima oma liikmete hulgas aktiivselt ringlussevõttu ja hõlbustada koostööd teadusasutuste ja muude sektoritega; märgib, et on oluline siduda toodetud jäätmete hulk lahti tootmise suurendamisest;

| 19. | märgib, et on oluline luua tööstuses ringlussevõtuga seotud sünergiat ning aidata ettevõtjatel välja selgitada, kuidas teised ettevõtjad saaksid kasutada ressursina nende toodetud jäätmeid ja kõrvalsaadusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama Ühendkuningriigi riikliku tööstussümbioosi programmi taolisi tegutsemisviise; |
| --- | --- |

19.

märgib, et on oluline luua tööstuses ringlussevõtuga seotud sünergiat ning aidata ettevõtjatel välja selgitada, kuidas teised ettevõtjad saaksid kasutada ressursina nende toodetud jäätmeid ja kõrvalsaadusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama Ühendkuningriigi riikliku tööstussümbioosi programmi taolisi tegutsemisviise;

| 20. | palub komisjonil






  — | uurida ja propageerida kasulike materjalide eraldamise võimalusi olmeprügist, sest selle ressursid on rikkamad esmaselt kaevandatavast maavarast ning suurt osa väärtuslikust teisesest toorainest on võimalik eraldada, korduskasutada ja ümber töödelda; |
| --- | --- | --- |

20.

palub komisjonil

—

uurida ja propageerida kasulike materjalide eraldamise võimalusi olmeprügist, sest selle ressursid on rikkamad esmaselt kaevandatavast maavarast ning suurt osa väärtuslikust teisesest toorainest on võimalik eraldada, korduskasutada ja ümber töödelda;

| — | uurida sõltumatute mõjuhinnangute abil, kas suletud prügilaid võiks uuesti avada, et võtta korduskasutamiseks sobivad jäägid parima võimaliku tehnoloogia abil ringlusse, sest see muudaks tooraine ELis kättesaadavamaks ja looks kogu liidus täiendavaid töökohti; |
| --- | --- |

—

uurida sõltumatute mõjuhinnangute abil, kas suletud prügilaid võiks uuesti avada, et võtta korduskasutamiseks sobivad jäägid parima võimaliku tehnoloogia abil ringlusse, sest see muudaks tooraine ELis kättesaadavamaks ja looks kogu liidus täiendavaid töökohti;

| — | uurida metallurgias ja kaevandamise käigus tekkinud jäätmete allesjäänud prügilaid; |
| --- | --- |

—

uurida metallurgias ja kaevandamise käigus tekkinud jäätmete allesjäänud prügilaid;

| — | viia 2012. aastaks lõpule kaevandusjäätmete prügilate andmebaasi koostamine ja jõustada kaevandusjäätmete direktiiv; |
| --- | --- |

—

viia 2012. aastaks lõpule kaevandusjäätmete prügilate andmebaasi koostamine ja jõustada kaevandusjäätmete direktiiv;

| — | tagada nende jäätmete töötlemine parima võimaliku tehnoloogia abil; |
| --- | --- |

—

tagada nende jäätmete töötlemine parima võimaliku tehnoloogia abil;

| — | julgustada ehitiste elutsükli haldamist, et tagada asjakohastel juhtudel ehitamiseks kasutatava materjali ringlussevõetavus; |
| --- | --- |

—

julgustada ehitiste elutsükli haldamist, et tagada asjakohastel juhtudel ehitamiseks kasutatava materjali ringlussevõetavus;

| — | kehtestada järk-järgult prügilate kasutamise üldine keeld kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

kehtestada järk-järgult prügilate kasutamise üldine keeld kogu Euroopa Liidus;

| 21. | on seisukohal, et olmeprügi eraldamise kohta on hädasti vaja rohkem teavet ja palub seetõttu komisjonil hinnata eelkõige sellega seonduvaid võimalusi ja ka võimalikke piiranguid; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et olmeprügi eraldamise kohta on hädasti vaja rohkem teavet ja palub seetõttu komisjonil hinnata eelkõige sellega seonduvaid võimalusi ja ka võimalikke piiranguid;

| 22. | innustab komisjoni töötama välja ringlussevõtu strateegia, mille kohaselt toimub taastamine jäätmete tekkekohale võimalikult lähedal, hõlmates sealhulgas reovee puhastamist, kuna see võimaldaks taastada suuremas kontsentratsioonis tooraineid, vältida taastamatust, vähendada negatiivset mõju keskkonnale ning oleks ilmselt energiatõhusam; |
| --- | --- |

22.

innustab komisjoni töötama välja ringlussevõtu strateegia, mille kohaselt toimub taastamine jäätmete tekkekohale võimalikult lähedal, hõlmates sealhulgas reovee puhastamist, kuna see võimaldaks taastada suuremas kontsentratsioonis tooraineid, vältida taastamatust, vähendada negatiivset mõju keskkonnale ning oleks ilmselt energiatõhusam;

| 23. | kutsub lisaks komisjoni esitama ettepaneku prügiladirektiivi (10) muutmise kohta ning arendama edasi ja laiendama selle direktiivi artikli 5 lõikes 2 nimetatud eesmärke; on seisukohal, et vastavalt jäätmete raamdirektiivile peab biolagunevate olmejäätmete prügilasse ladestamise keelu jäätmeid vähendav eesmärk alates 2020. aastast laienema kõigile biolagunevatele jäätmetele ja selleks peab olema kehtestatud jäätmete 5 % vähendamise eesmärk; |
| --- | --- |

23.

kutsub lisaks komisjoni esitama ettepaneku prügiladirektiivi (10) muutmise kohta ning arendama edasi ja laiendama selle direktiivi artikli 5 lõikes 2 nimetatud eesmärke; on seisukohal, et vastavalt jäätmete raamdirektiivile peab biolagunevate olmejäätmete prügilasse ladestamise keelu jäätmeid vähendav eesmärk alates 2020. aastast laienema kõigile biolagunevatele jäätmetele ja selleks peab olema kehtestatud jäätmete 5 % vähendamise eesmärk;

| 24. | palub komisjonil toetada ringlussevõtmise alaseid partnerlussuhteid arengumaadega; palub komisjonil toetada katseprojekte, nagu jäätmevabad piirkonnad; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil toetada ringlussevõtmise alaseid partnerlussuhteid arengumaadega; palub komisjonil toetada katseprojekte, nagu jäätmevabad piirkonnad;

| 25. | palub komisjonil hinnata, kuidas Euroopa Investeerimispank saaks aidata vähendada finantsriske, mis on seotud investeeringutega murrangulist tehnoloogiat kasutavatesse ringlussevõtukäitistesse ja muudesse ringlussevõtualgatustesse; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil hinnata, kuidas Euroopa Investeerimispank saaks aidata vähendada finantsriske, mis on seotud investeeringutega murrangulist tehnoloogiat kasutavatesse ringlussevõtukäitistesse ja muudesse ringlussevõtualgatustesse;

| 26. | palub komisjonil toetada teadus- ja arendustegevust ringlussevõtu, sealhulgas haruldaste muldmetallide ringlussevõtu majanduslike stiimulite valdkonnas, võttes sealjuures arvesse mõjuhinnanguid; palub komisjonil uurida, kuidas toetada ringlussevõetavate materjalide turgusid, muu hulgas ka ringlussevõetud materjalide sertifikaatide ja ökodisaini nõuete abil, ning palub komisjonil samuti tagada, et ka ühtekuuluvuspoliitikat ja eelarvet kasutataks ressursitõhususe ja ringlussevõtu edendamiseks; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil toetada teadus- ja arendustegevust ringlussevõtu, sealhulgas haruldaste muldmetallide ringlussevõtu majanduslike stiimulite valdkonnas, võttes sealjuures arvesse mõjuhinnanguid; palub komisjonil uurida, kuidas toetada ringlussevõetavate materjalide turgusid, muu hulgas ka ringlussevõetud materjalide sertifikaatide ja ökodisaini nõuete abil, ning palub komisjonil samuti tagada, et ka ühtekuuluvuspoliitikat ja eelarvet kasutataks ressursitõhususe ja ringlussevõtu edendamiseks;

| 27. | rõhutab vajadust võidelda ringlussevõetava materjali ja kasulikke tooraineid sisaldavate jäätmete (eeskätt elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi (2002/96/EÜ) reguleerimisalasse kuuluvate elektrooniliste jäätmete) ebaseadusliku veoga, parandades õigusakte ja tõhustades nende rakendamist, ning palub liikmesriike pöörata sellele ülesandele kiiresti tähelepanu; palub komisjonil uurida, kuidas tootja vastutuse põhimõtte edasine kasutamine võiks toetada selle eesmärgi saavutamist; tõstab esile vajaduse luua ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate üleilmne sertifitseerimissüsteem; märgib eri liikmesriikide tolliametnike koostöö tähtsust; palub komisjonil uurida, kas on vaja ühist korda ametiasutuste teavitamiseks ebaseaduslikust jäätmeveost; palub komisjonil uurida ebaseaduslikku jäätmevedu ning anda korrapäraselt aru edusammudest, mis on tehtud ebaseadusliku jäätmete ekspordi vastu võitlemisel; palub komisjonil edendada uute ja kasutatud kaupade põhjalikku eristamist tollideklaratsioonides ning kehtestada vastav kord ajakohastatud tolliseadustiku rakendussätetega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust võidelda ringlussevõetava materjali ja kasulikke tooraineid sisaldavate jäätmete (eeskätt elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi (2002/96/EÜ) reguleerimisalasse kuuluvate elektrooniliste jäätmete) ebaseadusliku veoga, parandades õigusakte ja tõhustades nende rakendamist, ning palub liikmesriike pöörata sellele ülesandele kiiresti tähelepanu; palub komisjonil uurida, kuidas tootja vastutuse põhimõtte edasine kasutamine võiks toetada selle eesmärgi saavutamist; tõstab esile vajaduse luua ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate üleilmne sertifitseerimissüsteem; märgib eri liikmesriikide tolliametnike koostöö tähtsust; palub komisjonil uurida, kas on vaja ühist korda ametiasutuste teavitamiseks ebaseaduslikust jäätmeveost; palub komisjonil uurida ebaseaduslikku jäätmevedu ning anda korrapäraselt aru edusammudest, mis on tehtud ebaseadusliku jäätmete ekspordi vastu võitlemisel; palub komisjonil edendada uute ja kasutatud kaupade põhjalikku eristamist tollideklaratsioonides ning kehtestada vastav kord ajakohastatud tolliseadustiku rakendussätetega;

| 28. | palub sellega seoses komisjoni abistada ELi kaubanduspartnereid, kes seda soovivad, võtta vastu asjakohased seadused ja jõustada piisavad kontrollimeetmed, et ennetada igasuguste jäätmete ebaseaduslikku importi oma territooriumile, ning võidelda aktiivselt korruptsiooni vastu, mis sageli sellise ebaseadusliku impordi võimalikuks teeb; |
| --- | --- |

28.

palub sellega seoses komisjoni abistada ELi kaubanduspartnereid, kes seda soovivad, võtta vastu asjakohased seadused ja jõustada piisavad kontrollimeetmed, et ennetada igasuguste jäätmete ebaseaduslikku importi oma territooriumile, ning võidelda aktiivselt korruptsiooni vastu, mis sageli sellise ebaseadusliku impordi võimalikuks teeb;

| 29. | palub komisjonil võtta arvesse mõnede liikmesriikide kriitilisi märkusi nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse kriteeriumid, mille täitmisel teatavat liiki metallimurd lakkab olemast jäätmed vastavalt direktiivile 2008/98/EÜ, ning palub komisjonil karmistada tootekvaliteedi nõudeid ning parandada võimalusi kontrollida ja tagada, et metallimurd, mis ei ole enam jäätmed, oleks nõutava kvaliteediga; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil võtta arvesse mõnede liikmesriikide kriitilisi märkusi nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse kriteeriumid, mille täitmisel teatavat liiki metallimurd lakkab olemast jäätmed vastavalt direktiivile 2008/98/EÜ, ning palub komisjonil karmistada tootekvaliteedi nõudeid ning parandada võimalusi kontrollida ja tagada, et metallimurd, mis ei ole enam jäätmed, oleks nõutava kvaliteediga;

| 30. | palub komisjonil määrata kindlaks keskkonnasäästlike kaevandamis- ja tootmisviiside, kogu olelusringi hõlmava ringlussevõtu, asendamise ja ressursitõhususe teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteedid, kuna see võiks samuti vähendada ELi impordisõltuvust monopolistlikest tarnijatest; palub komisjonil tegelda teadusuuringute programmides ringlussevõtu praeguste ülesannetega ning rõhutab, et tähelepanu tuleks pöörata eri ringlussevõtu strateegiatele suure aatommassiga metallide kui ka esmatähtsate toorainete, näiteks haruldaste muldmetallide puhul; palub komisjonil siduda esmatähtsate toorainete, näiteks haruldaste muldmetallide teadusuuringute rahastamine selgete eesmärkidega, võttes eeskujuks Jaapani, kelle eesmärk on vähendada haruldaste muldmetallide tarbimist ühe kolmandiku võrra; palub komisjonil võtta arvesse selliste kolmandate riikide kogemusi, kes on juba saavutanud kõrge jäätmete kogumise taseme, näiteks Norras kogutakse üle 80 % elektroonikaromudest, ning seada ka endale asjakohased kogumise eesmärgid; rõhutab, kui oluline on selles valdkonnas avaliku ja erasektori partnerlus, millesse on kaasatud tööstussektor, teadusringkonnad ja valitsusasutused; avaldab tunnustust sellistele institutsioonidele, sest need on osutanud väärtuslikke teenuseid ka VKEdele; rõhutab esmatähtsaid tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse olulisust, et edendada ressursitõhusust, keskseid tehnoloogiavaldkondi, varustuskindlust ja liidu toorainesektorit; palub komisjonil käivitada see partnerlus 2011. aastal; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil määrata kindlaks keskkonnasäästlike kaevandamis- ja tootmisviiside, kogu olelusringi hõlmava ringlussevõtu, asendamise ja ressursitõhususe teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteedid, kuna see võiks samuti vähendada ELi impordisõltuvust monopolistlikest tarnijatest; palub komisjonil tegelda teadusuuringute programmides ringlussevõtu praeguste ülesannetega ning rõhutab, et tähelepanu tuleks pöörata eri ringlussevõtu strateegiatele suure aatommassiga metallide kui ka esmatähtsate toorainete, näiteks haruldaste muldmetallide puhul; palub komisjonil siduda esmatähtsate toorainete, näiteks haruldaste muldmetallide teadusuuringute rahastamine selgete eesmärkidega, võttes eeskujuks Jaapani, kelle eesmärk on vähendada haruldaste muldmetallide tarbimist ühe kolmandiku võrra; palub komisjonil võtta arvesse selliste kolmandate riikide kogemusi, kes on juba saavutanud kõrge jäätmete kogumise taseme, näiteks Norras kogutakse üle 80 % elektroonikaromudest, ning seada ka endale asjakohased kogumise eesmärgid; rõhutab, kui oluline on selles valdkonnas avaliku ja erasektori partnerlus, millesse on kaasatud tööstussektor, teadusringkonnad ja valitsusasutused; avaldab tunnustust sellistele institutsioonidele, sest need on osutanud väärtuslikke teenuseid ka VKEdele; rõhutab esmatähtsaid tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse olulisust, et edendada ressursitõhusust, keskseid tehnoloogiavaldkondi, varustuskindlust ja liidu toorainesektorit; palub komisjonil käivitada see partnerlus 2011. aastal;

| 31. | peab kahetsusväärseks, et teatises ei käsitleta piisavalt materjalide asendamise ja korduskasutuse küsimust; tuletab meelde, et eelkõige esmatähtsate toorainete ja haruldaste muldmetallide asendamine on väga oluline ja võib teostatavuse korral pakkuda häid lahendusi tarne- ja keskkonnaohtude probleemile; palub seetõttu komisjonil toetada tööd selles valdkonnas teadusuuringute ja innovatsiooni parema rahastamise kaudu, töötades teadusuuringute järgmises raamprogrammis välja materjalide asendamise teadus-ja arendustegevuse kava, ning toetada näidistehaste ideed; ergutab komisjoni ja liikmesriike kaaluma materjalide asendamise eesmärkide seadmist, võttes sealjuures arvesse asjaomaseid mõjuhindamisi; palub komisjonil täielikult ära kasutada ELis olemasolev oskusteave haruldaste muldmetallide kohta; |
| --- | --- |

31.

peab kahetsusväärseks, et teatises ei käsitleta piisavalt materjalide asendamise ja korduskasutuse küsimust; tuletab meelde, et eelkõige esmatähtsate toorainete ja haruldaste muldmetallide asendamine on väga oluline ja võib teostatavuse korral pakkuda häid lahendusi tarne- ja keskkonnaohtude probleemile; palub seetõttu komisjonil toetada tööd selles valdkonnas teadusuuringute ja innovatsiooni parema rahastamise kaudu, töötades teadusuuringute järgmises raamprogrammis välja materjalide asendamise teadus-ja arendustegevuse kava, ning toetada näidistehaste ideed; ergutab komisjoni ja liikmesriike kaaluma materjalide asendamise eesmärkide seadmist, võttes sealjuures arvesse asjaomaseid mõjuhindamisi; palub komisjonil täielikult ära kasutada ELis olemasolev oskusteave haruldaste muldmetallide kohta;

Jätkusuutlikud tarned ELis

| 32. | nõuab liidu toorainesektorisse tehtavate investeeringute ergutamise toetuseks selliste meetmete kehtestamist, mis ei ole seotud maksudega; peab seetõttu kiiduväärseks riikide geoloogia uurimisasutuste vahelist koostööd; nõuab nende tihedamat koostööd ja toetab ühiste standardite ja tavade kasutamist, mis kergendaks olemasolevate geoloogiliste andmete vahetamist ja kasutamist; tunneb heameelt iga-aastase Euroopa toorainete aastaraamatu avaldamise üle ja rõhutab, et aastaraamatusse tuleks lisada andmed teiseste toorainete kohta ning kasulike materjalide eraldamise kohta olmeprügist; palub komisjonil hinnata, kas on vaja luua ELi geoloogiateenistus, mis kooskõlastaks liikmesriikide uurimusi ja teeks koostööd rahvusvaheliste partneritega; toetab komisjoni tööd ELi geoloogia alaste alusteadmiste parandamisel; palub komisjonil edendada koostöös liikmesriikidega liidu loodusvarade digitaalse kaardi koostamist; |
| --- | --- |

32.

nõuab liidu toorainesektorisse tehtavate investeeringute ergutamise toetuseks selliste meetmete kehtestamist, mis ei ole seotud maksudega; peab seetõttu kiiduväärseks riikide geoloogia uurimisasutuste vahelist koostööd; nõuab nende tihedamat koostööd ja toetab ühiste standardite ja tavade kasutamist, mis kergendaks olemasolevate geoloogiliste andmete vahetamist ja kasutamist; tunneb heameelt iga-aastase Euroopa toorainete aastaraamatu avaldamise üle ja rõhutab, et aastaraamatusse tuleks lisada andmed teiseste toorainete kohta ning kasulike materjalide eraldamise kohta olmeprügist; palub komisjonil hinnata, kas on vaja luua ELi geoloogiateenistus, mis kooskõlastaks liikmesriikide uurimusi ja teeks koostööd rahvusvaheliste partneritega; toetab komisjoni tööd ELi geoloogia alaste alusteadmiste parandamisel; palub komisjonil edendada koostöös liikmesriikidega liidu loodusvarade digitaalse kaardi koostamist;

| 33. | märgib sisemaise toorainetarnimise olulisust Euroopas; nõuab seepärast






  — | uurimis-, kaevandamis-, turustamis-, töötlemis-, taaskasutamis- ja ringlussevõtumeetodite paremat koordineerimist; |
| --- | --- | --- |

33.

märgib sisemaise toorainetarnimise olulisust Euroopas; nõuab seepärast

—

uurimis-, kaevandamis-, turustamis-, töötlemis-, taaskasutamis- ja ringlussevõtumeetodite paremat koordineerimist;

| — | pädevatelt (üleriigilistelt, piirkondlikelt ja kohalikelt) asutustelt, et nad kasutaksid liidusiseselt maavarade kasutuslubade andmisel selget, tõhusat ja kooskõlastatud halduskorda, luues võimaluse korral keskse teeninduspunkti, et hõlbustada ja kiirendada lubade saamist; |
| --- | --- |

—

pädevatelt (üleriigilistelt, piirkondlikelt ja kohalikelt) asutustelt, et nad kasutaksid liidusiseselt maavarade kasutuslubade andmisel selget, tõhusat ja kooskõlastatud halduskorda, luues võimaluse korral keskse teeninduspunkti, et hõlbustada ja kiirendada lubade saamist;

| — | liikmesriikidelt, et nad töötaksid välja maakasutuspoliitika, sealhulgas pika perspektiivi prognoosid toorainete piirkondliku ja kohaliku nõudluse kohta, mis kajastuksid ka liikmesriikide toorainepoliitikas, mis peaks põhinema eri liikmesriikides olemasoleval tooraineid käsitleval geoloogilisel oskusteabel ning ei tohiks takistada ELi sisest kaubandust ega välistama piiriülest nõudlust; |
| --- | --- |

—

liikmesriikidelt, et nad töötaksid välja maakasutuspoliitika, sealhulgas pika perspektiivi prognoosid toorainete piirkondliku ja kohaliku nõudluse kohta, mis kajastuksid ka liikmesriikide toorainepoliitikas, mis peaks põhinema eri liikmesriikides olemasoleval tooraineid käsitleval geoloogilisel oskusteabel ning ei tohiks takistada ELi sisest kaubandust ega välistama piiriülest nõudlust;

märgib, et liidusisese kaevandamisega seoses on tähtis roll ka tootmisahela alguses asuvatel teenindusettevõtetel; rõhutab, et ELis säästva kaevandamise ning uute kaevandamistehnoloogiate kasutuselvõtmise seisukohast on olulise tähtsusega toetada piirkondlikke ja siseriiklikke tooraineklastreid, mis ühendavad omavahel tööstussektorit, geoloogiateenistusi, tootmisahela alguses asuvaid teenuseosutajaid, seadmete tootjaid ning kaevandus- ja rafineerimisettevõtteid ning transpordisektorit ja sotsiaalpartnereid;

| 34. | palub komisjonil ühendada bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava eesmärgid toorainestrateegiaga, et tugevdada majanduse ja keskkonna vahelist seost ja võtta arvesse toorainete kaevandamise, tootmise, kasutamise ja kõrvaldamise keskkonnamõju; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks strateegilise maakasutuse planeerimise arendamist kõikides liikmesriikides, et tasakaalustada toorainete kaevandamist teiste maakasutuse vajadustega ning kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ühendada bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava eesmärgid toorainestrateegiaga, et tugevdada majanduse ja keskkonna vahelist seost ja võtta arvesse toorainete kaevandamise, tootmise, kasutamise ja kõrvaldamise keskkonnamõju; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks strateegilise maakasutuse planeerimise arendamist kõikides liikmesriikides, et tasakaalustada toorainete kaevandamist teiste maakasutuse vajadustega ning kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust;

| 35. | rõhutab, et õnnetusjuhtumite ennetamiseks ja kaevandatava ala taastamiseks tuleb maavarade kaevandamisel pidada kinni kõige rangematest tööohutuse ja keskkonnakaitse nõuetest; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et õnnetusjuhtumite ennetamiseks ja kaevandatava ala taastamiseks tuleb maavarade kaevandamisel pidada kinni kõige rangematest tööohutuse ja keskkonnakaitse nõuetest;

| 36. | palub komisjonil pöörata piisavat tähelepanu ressursirikaste alade arendamisele ning töötada välja igakülgse lähenemisviisi transpordi infrastruktuuri parandamiseks, et see ühendaks liidu ressursirikkaid alasid tööstuspiirkondadega; kutsub seepärast komisjoni tagama, et üleeuroopalise transpordivõrgu läbivaadatud suunised (TEN-T) vastaksid tööstuse vajadustele ja võimaldaksid hõlpsat juurdepääsu toorainetele; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil pöörata piisavat tähelepanu ressursirikaste alade arendamisele ning töötada välja igakülgse lähenemisviisi transpordi infrastruktuuri parandamiseks, et see ühendaks liidu ressursirikkaid alasid tööstuspiirkondadega; kutsub seepärast komisjoni tagama, et üleeuroopalise transpordivõrgu läbivaadatud suunised (TEN-T) vastaksid tööstuse vajadustele ja võimaldaksid hõlpsat juurdepääsu toorainetele;

| 37. | kinnitab taas, et NATURA 2000 suunised annavad kindla aluse muuks kui energia tootmiseks kasutatavate toorainete kaevandamiseks, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; palub komisjonil korrapäraselt kontrollida, kas liikmesriikides on saavutatud edu toorainete kaevandamise ja looduskaitse ühitamisel; märgib, et tegevusjuhised konkurentsivõimelise tehnika- ja keskkonnaalase ning sotsiaalse pädevuse saavutamiseks on olulised töövahendid; tuletab meelde oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (11) ning palub sellega seoses komisjoni ettevaatusprintsiipi arvesse võttes hinnata keskkonnasäästliku kaevandamise võimalusi tundlikes piirkondades, mis võiksid olla oluliste esmatähtsate toorainete tarnimise seisukohast, nagu Arktika, Barentsi mere piirkond ja Gröönimaa ning laiendada võimaluse korral kehtivaid partnerluslepinguid nende piirkondade riikidele; |
| --- | --- |

37.

kinnitab taas, et NATURA 2000 suunised annavad kindla aluse muuks kui energia tootmiseks kasutatavate toorainete kaevandamiseks, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; palub komisjonil korrapäraselt kontrollida, kas liikmesriikides on saavutatud edu toorainete kaevandamise ja looduskaitse ühitamisel; märgib, et tegevusjuhised konkurentsivõimelise tehnika- ja keskkonnaalase ning sotsiaalse pädevuse saavutamiseks on olulised töövahendid; tuletab meelde oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (11) ning palub sellega seoses komisjoni ettevaatusprintsiipi arvesse võttes hinnata keskkonnasäästliku kaevandamise võimalusi tundlikes piirkondades, mis võiksid olla oluliste esmatähtsate toorainete tarnimise seisukohast, nagu Arktika, Barentsi mere piirkond ja Gröönimaa ning laiendada võimaluse korral kehtivaid partnerluslepinguid nende piirkondade riikidele;

| 38. | rõhutab vajadust, et regulatiivse heakskiitmise menetluse raamtingimused metallide ja mineraalide kaevandamiseks uute kaevanduste rajamisele oleksid läbipaistvamad ja prognoositavamad, kuid sealjuures ei tohi ohtu sattuda keskkonnastandardid; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust, et regulatiivse heakskiitmise menetluse raamtingimused metallide ja mineraalide kaevandamiseks uute kaevanduste rajamisele oleksid läbipaistvamad ja prognoositavamad, kuid sealjuures ei tohi ohtu sattuda keskkonnastandardid;

| 39. | märgib, et Põhja-Euroopa riikides ja Barentsi mere piirkonnas on olulised maagi-, maavara- ja metsavarud; on arvamusel, et Põhja-Euroopa piirkond saaks teha olulise panuse teiste Euroopa ettevõtete toorainete tarnevajaduste heaks ning vähendada sellega ELi sõltuvust impordist; on veendunud, et toorainete küsimuses praegu toimuvates aruteludes on otseselt vaja tõsta teadlikkust Põhja-Euroopa potentsiaalist; |
| --- | --- |

39.

märgib, et Põhja-Euroopa riikides ja Barentsi mere piirkonnas on olulised maagi-, maavara- ja metsavarud; on arvamusel, et Põhja-Euroopa piirkond saaks teha olulise panuse teiste Euroopa ettevõtete toorainete tarnevajaduste heaks ning vähendada sellega ELi sõltuvust impordist; on veendunud, et toorainete küsimuses praegu toimuvates aruteludes on otseselt vaja tõsta teadlikkust Põhja-Euroopa potentsiaalist;

| 40. | rõhutab, et uute probleemide lahendamiseks on tähtis arendada teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevust; märgib teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse tähtsust säästliku kaevandamise, rafineerimise, maagitootmise ja ringlussevõtu meetodite väljatöötamisel, et vähendada keskkonnamõjusid ning kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et uute probleemide lahendamiseks on tähtis arendada teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevust; märgib teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse tähtsust säästliku kaevandamise, rafineerimise, maagitootmise ja ringlussevõtu meetodite väljatöötamisel, et vähendada keskkonnamõjusid ning kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi;

| 41. | kutsub komisjoni – vältimaks olukorda, kus ELi tööstust võiks tabada toorainepuudus – võtma meetmeid, et kiiresti kaalutaks võimalust mõne kaevanduse taasavamiseks ja nende säästlikuks kasutamiseks, |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni – vältimaks olukorda, kus ELi tööstust võiks tabada toorainepuudus – võtma meetmeid, et kiiresti kaalutaks võimalust mõne kaevanduse taasavamiseks ja nende säästlikuks kasutamiseks,

| 42. | rõhutab oskuste ja koolituste tähtsust ning geoloogide, inseneride, kaevurite ja muude töötajate olulist rolli; kutsub seoses sellega komisjoni ja liikmesriike astuma tööturu osapoolte, akadeemiliste ringkondade ja tööstussektori esindajatega tihedasse dialoogi; kutsub komisjoni tegema 2012. aastaks kindlaks kvalifitseeritud personali vajaduse ja kättesaadavuse toorainetega seotud teadus- ja arendustegevuses, kaevandamises, rafineerimises, töötlemises ja ringlussevõtus, ning edastama need andmed Euroopa Parlamendile; kutsub komisjoni koostöös tööstussektori ja akadeemiliste ringkondadega toetama toorainete alast haridust ning looma selleks ülikoolides eriprogramme ja stipendiume; toetab seoses sellega kõnesoleva valdkonna Erasmuse programme, nagu Erasmus Munduse maavarade ja keskkonnaprogrammi; |
| --- | --- |

42.

rõhutab oskuste ja koolituste tähtsust ning geoloogide, inseneride, kaevurite ja muude töötajate olulist rolli; kutsub seoses sellega komisjoni ja liikmesriike astuma tööturu osapoolte, akadeemiliste ringkondade ja tööstussektori esindajatega tihedasse dialoogi; kutsub komisjoni tegema 2012. aastaks kindlaks kvalifitseeritud personali vajaduse ja kättesaadavuse toorainetega seotud teadus- ja arendustegevuses, kaevandamises, rafineerimises, töötlemises ja ringlussevõtus, ning edastama need andmed Euroopa Parlamendile; kutsub komisjoni koostöös tööstussektori ja akadeemiliste ringkondadega toetama toorainete alast haridust ning looma selleks ülikoolides eriprogramme ja stipendiume; toetab seoses sellega kõnesoleva valdkonna Erasmuse programme, nagu Erasmus Munduse maavarade ja keskkonnaprogrammi;

| 43. | tervitab ettepanekut ELi toorainete ja haruldaste muldmetallide diplomaatia kohta, mille eesmärk on luua rahvusvaheline reguleeriv platvorm, mis tagab juurdepääsu toorainetele, sealhulgas esmatähtsateks peetavatele toorainetele, ja nendega varustamise, mis tagab maailmaturgude avatuse ning edendab rahvusvahelist koostööd toorainete kestliku kaevandamise küsimustes ja ühistel huvidel põhinevat loodusvarude tõhusat kasutust; toonitab sellega seoses vajadust luua tugev dialoog toorainediplomaatias tööstusriikide, kiiresti areneva tööstusega riikide ja loodusvarade poolest rikaste arenguriikidega, et ühtlasi edendada inimõigusi, head valitsemistava, piirkonna stabiilsust ning ennetada loodusvaradest tingitud konfliktide ohtu; |
| --- | --- |

43.

tervitab ettepanekut ELi toorainete ja haruldaste muldmetallide diplomaatia kohta, mille eesmärk on luua rahvusvaheline reguleeriv platvorm, mis tagab juurdepääsu toorainetele, sealhulgas esmatähtsateks peetavatele toorainetele, ja nendega varustamise, mis tagab maailmaturgude avatuse ning edendab rahvusvahelist koostööd toorainete kestliku kaevandamise küsimustes ja ühistel huvidel põhinevat loodusvarude tõhusat kasutust; toonitab sellega seoses vajadust luua tugev dialoog toorainediplomaatias tööstusriikide, kiiresti areneva tööstusega riikide ja loodusvarade poolest rikaste arenguriikidega, et ühtlasi edendada inimõigusi, head valitsemistava, piirkonna stabiilsust ning ennetada loodusvaradest tingitud konfliktide ohtu;

| 44. | kutsub komisjoni tagama ELi õigusaktide kõige rangema jõustamise, hõlma suurprojekti „Innovatiivne liit” meetmetega kulla kaevandamise turvalisuse küsimused ja normid, lisama ÜRO Keskkonnaprogrammi jaoks eraldi tööküsimuse kulla kaevandamise kohta, mis hõlmaks turvalisust, innovatsiooni, kemikaalide ohutut käitlemist, ebaseaduslikku kaevandamist ja käsitsi kaevandamist, eesmärgiga leida pikaajaline lahendus tagamaks, et kulda toodetakse või imporditakse kasutamiseks ELis säästlikul moel, ning arutama võimalust vaadata läbi Berliini II juhised, milles käsitletakse väiksemahulist ja käsitsi kaevandamist; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni tagama ELi õigusaktide kõige rangema jõustamise, hõlma suurprojekti „Innovatiivne liit” meetmetega kulla kaevandamise turvalisuse küsimused ja normid, lisama ÜRO Keskkonnaprogrammi jaoks eraldi tööküsimuse kulla kaevandamise kohta, mis hõlmaks turvalisust, innovatsiooni, kemikaalide ohutut käitlemist, ebaseaduslikku kaevandamist ja käsitsi kaevandamist, eesmärgiga leida pikaajaline lahendus tagamaks, et kulda toodetakse või imporditakse kasutamiseks ELis säästlikul moel, ning arutama võimalust vaadata läbi Berliini II juhised, milles käsitletakse väiksemahulist ja käsitsi kaevandamist;

| 45. | märgib, et kui käsitsi tehtavate ja väiksemahuliste kaevandamistööde sektorit ametlikult tunnustatakse, reguleeritakse ja toetatakse, võib sellel olla kohalikus elus tähtis roll, ning see võib aidata luua töökohti ja toetada arengueesmärke; avaldab kahetsust, et selles valdkonnas on suhteliselt vähe teadmisi ja analüütilisi vahendeid, ning rõhutab, et on vaja suurendada selle sektori nähtavust, hõlbustada tõhusamat poliitikakujundust ja -rakendust käsitsi tehtavate ja väiksemahuliste kaevandamistööde vallas, ning jälgida abiandmismeetmeid, et vältida väiksemahuliste kaevandamistöödega seonduvaid vaesuslõkse, nagu käsitsi tehtavate kaevandamistööde vallas sageli esinev laste töö, ohtlik töökeskkond ja sunnitöö, ning konflikte; kutsub ELi ja liikmesriike samuti üles toetama arenguriike nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, tehes kättesaadavaks teadmised säästvate kaevandustavade, ressursside suurema tõhususe, taaskasutamise ja ringlussevõtu kohta; |
| --- | --- |

45.

märgib, et kui käsitsi tehtavate ja väiksemahuliste kaevandamistööde sektorit ametlikult tunnustatakse, reguleeritakse ja toetatakse, võib sellel olla kohalikus elus tähtis roll, ning see võib aidata luua töökohti ja toetada arengueesmärke; avaldab kahetsust, et selles valdkonnas on suhteliselt vähe teadmisi ja analüütilisi vahendeid, ning rõhutab, et on vaja suurendada selle sektori nähtavust, hõlbustada tõhusamat poliitikakujundust ja -rakendust käsitsi tehtavate ja väiksemahuliste kaevandamistööde vallas, ning jälgida abiandmismeetmeid, et vältida väiksemahuliste kaevandamistöödega seonduvaid vaesuslõkse, nagu käsitsi tehtavate kaevandamistööde vallas sageli esinev laste töö, ohtlik töökeskkond ja sunnitöö, ning konflikte; kutsub ELi ja liikmesriike samuti üles toetama arenguriike nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, tehes kättesaadavaks teadmised säästvate kaevandustavade, ressursside suurema tõhususe, taaskasutamise ja ringlussevõtu kohta;

| 46. | kutsub komisjoni hindama vajadust luua esmatähtsate toorainete, eelkõige haruldaste muldmetallide varumise mehhanism, mis tagaks ELi ettevõtetele juurdepääsu strateegilistele materjalidele, mida kasutatakse rohelises, kõrgtehnoloogilises, kaitse- ja tervisetööstuses, ning pakuks kaitsest monopolide surve ja hinnatõusu vastu; rõhutab asjaolu, et ELi roll mistahes võimalikus varumisprogrammis peaks piirduma õigusraamistiku ja regulatiivse järelevalve tagamisega; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni hindama vajadust luua esmatähtsate toorainete, eelkõige haruldaste muldmetallide varumise mehhanism, mis tagaks ELi ettevõtetele juurdepääsu strateegilistele materjalidele, mida kasutatakse rohelises, kõrgtehnoloogilises, kaitse- ja tervisetööstuses, ning pakuks kaitsest monopolide surve ja hinnatõusu vastu; rõhutab asjaolu, et ELi roll mistahes võimalikus varumisprogrammis peaks piirduma õigusraamistiku ja regulatiivse järelevalve tagamisega;

Õiglane ja säästlik rahvusvaheline toorainetega varustamine

| 47. | märgib, et toorainekaubanduses sagenevad kaubanduspiirangud ja konkurentsimoonutused; palub komisjonil järjepidevalt jälgida ekspordi- ja impordipiirangute küsimust ning tegelda sellega piirkondlikul, mitme- ja kahepoolsel tasandil; tööstuslike toorainete ja eeskätt esmatähtsate toorainete suhtes kehtestatud kaubandust moonutavaid meetmeid tuleb põhjalikult uurida ning see võib anda põhjust võtta edaspidi õigusmeetmeid WTO raames; palub, et WTO jälgiks tähelepanelikult impordi- ja ekspordipiirangute mõju toorainehindadele; toetab sellega seoses WTO raames toorainete ja haruldaste muldmetallidega kauplemise tariifsete ning mittetariifsete tõkete järelevalvemehhanismi loomist ning G20 raames toorainete ja haruldaste muldmetallide stabiilsuse järelevalvenõukogu moodustamist; kutsub komisjoni üles kõigi oma rahvusvaheliste võrgustike, kaasa arvatud diplomaatilise teenistuse kaudu parandama suhteid tooraineid ja esmatähtsaid tooraineid tarnivate riikide ja piirkondadega ning sellega hõlbustama rahvusvahelist kauplemist toorainetega, eelkõige esmatähtsate toorainetega; kiidab heaks ELi kavatsuse jätkata aktiivset toorainediplomaatiat, mis hõlmab eri poliitikavaldkondi, nagu välis-, kaubandus-, keskkonna- ja arengupoliitika ning millega edendatakse ja tugevdatakse demokraati põhimõtteid, inimõigusi, piirkondade stabiilsust, läbipaistvust ja säästvat arengut; on veendunud, et haruldaste muldmetallide valdkonna konkreetsed esmatähtsad meetmed ja haruldaste muldmetallidega säästliku varustamise igakülgne strateegia tuleb välja töötada väga lühikese aja jooksul; kutsub komisjoni üles kaasama selliste tegevuste vajaduse kindlakstegemise protsessi haruldastest muldmetallidest huvitatud sidusrühmad; |
| --- | --- |

47.

märgib, et toorainekaubanduses sagenevad kaubanduspiirangud ja konkurentsimoonutused; palub komisjonil järjepidevalt jälgida ekspordi- ja impordipiirangute küsimust ning tegelda sellega piirkondlikul, mitme- ja kahepoolsel tasandil; tööstuslike toorainete ja eeskätt esmatähtsate toorainete suhtes kehtestatud kaubandust moonutavaid meetmeid tuleb põhjalikult uurida ning see võib anda põhjust võtta edaspidi õigusmeetmeid WTO raames; palub, et WTO jälgiks tähelepanelikult impordi- ja ekspordipiirangute mõju toorainehindadele; toetab sellega seoses WTO raames toorainete ja haruldaste muldmetallidega kauplemise tariifsete ning mittetariifsete tõkete järelevalvemehhanismi loomist ning G20 raames toorainete ja haruldaste muldmetallide stabiilsuse järelevalvenõukogu moodustamist; kutsub komisjoni üles kõigi oma rahvusvaheliste võrgustike, kaasa arvatud diplomaatilise teenistuse kaudu parandama suhteid tooraineid ja esmatähtsaid tooraineid tarnivate riikide ja piirkondadega ning sellega hõlbustama rahvusvahelist kauplemist toorainetega, eelkõige esmatähtsate toorainetega; kiidab heaks ELi kavatsuse jätkata aktiivset toorainediplomaatiat, mis hõlmab eri poliitikavaldkondi, nagu välis-, kaubandus-, keskkonna- ja arengupoliitika ning millega edendatakse ja tugevdatakse demokraati põhimõtteid, inimõigusi, piirkondade stabiilsust, läbipaistvust ja säästvat arengut; on veendunud, et haruldaste muldmetallide valdkonna konkreetsed esmatähtsad meetmed ja haruldaste muldmetallidega säästliku varustamise igakülgne strateegia tuleb välja töötada väga lühikese aja jooksul; kutsub komisjoni üles kaasama selliste tegevuste vajaduse kindlakstegemise protsessi haruldastest muldmetallidest huvitatud sidusrühmad;

| 48. | tunnustab arenguriikide valitsuste ja parlamentide seaduslikku õigust kodanikuühiskonnaga konsulteerides jõustada üldistes huvides poliitikat ja reguleerida välisinvesteeringuid, nii et välisinvesteeringutest oleks kasu kohalikule majandusele, et need looksid siseriiklikku lisaväärtust ja soodustaksid arengut; rõhutab, et ELi toorainestrateegia ei tohiks nende õigusi takistada; |
| --- | --- |

48.

tunnustab arenguriikide valitsuste ja parlamentide seaduslikku õigust kodanikuühiskonnaga konsulteerides jõustada üldistes huvides poliitikat ja reguleerida välisinvesteeringuid, nii et välisinvesteeringutest oleks kasu kohalikule majandusele, et need looksid siseriiklikku lisaväärtust ja soodustaksid arengut; rõhutab, et ELi toorainestrateegia ei tohiks nende õigusi takistada;

| 49. | tunneb heameelt ELi pingutuste üle edendada jätkusuutlikku toorainetega kauplemist kolmandate riikidega (nt FLEGTi raames); |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt ELi pingutuste üle edendada jätkusuutlikku toorainetega kauplemist kolmandate riikidega (nt FLEGTi raames);

| 50. | rõhutab vajadust kehtestada toorainetega kauplemise valdkonnas selged koostööeeskirjad kõikide osaliste (tootjad, eksportijad, transiitriigid, importijad) jaoks; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vajadust kehtestada toorainetega kauplemise valdkonnas selged koostööeeskirjad kõikide osaliste (tootjad, eksportijad, transiitriigid, importijad) jaoks;

| 51. | palub komisjonil tagada arengupoliitika ja tooraineid käsitleva algatuse sidusus, kusjuures ELi toorainepoliitikas tuleks täiel määral võtta arvesse säästvat majanduskasvu arenguriikides ning see peab olema kooskõlas peamise eesmärgiga kaotada vaesus, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208; rõhutab, et kindel toetus ressursirikaste riikide majanduse, ühiskonna ja keskkonna arenguks võib aidata neil luua kindlad ja demokraatlikud institutsioonid, mis tagaks vastastikuse kasu nii eksportivatele kui ka importivatele riikidele; nõuab seepärast, et inimõiguste ja demokratiseerimise klauslid oleksid edaspidi lisatud tooraineid eksportivate partnerriikidega sõlmitavatesse lepingutesse; on veendunud, et EL peaks samuti toetama arenguriike nende majanduse mitmekesistamisel, vähendama nende sõltuvuse tooraineekspordist ja suurendama nende toodete väärtust omamaise tootmise ja töötlemise kaudu; palub, et komisjon 2013. aasta järgseks ajavahemikuks uusi välistegevuse vahendeid ette valmistades lisaks tooraineid tarnivate ebastabiilsete riikide demokraatliku ja majandusliku stabiilsuse programmidesse head valitsemistava ja säästvat kaevandamist toetavad meetmed; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil tagada arengupoliitika ja tooraineid käsitleva algatuse sidusus, kusjuures ELi toorainepoliitikas tuleks täiel määral võtta arvesse säästvat majanduskasvu arenguriikides ning see peab olema kooskõlas peamise eesmärgiga kaotada vaesus, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208; rõhutab, et kindel toetus ressursirikaste riikide majanduse, ühiskonna ja keskkonna arenguks võib aidata neil luua kindlad ja demokraatlikud institutsioonid, mis tagaks vastastikuse kasu nii eksportivatele kui ka importivatele riikidele; nõuab seepärast, et inimõiguste ja demokratiseerimise klauslid oleksid edaspidi lisatud tooraineid eksportivate partnerriikidega sõlmitavatesse lepingutesse; on veendunud, et EL peaks samuti toetama arenguriike nende majanduse mitmekesistamisel, vähendama nende sõltuvuse tooraineekspordist ja suurendama nende toodete väärtust omamaise tootmise ja töötlemise kaudu; palub, et komisjon 2013. aasta järgseks ajavahemikuks uusi välistegevuse vahendeid ette valmistades lisaks tooraineid tarnivate ebastabiilsete riikide demokraatliku ja majandusliku stabiilsuse programmidesse head valitsemistava ja säästvat kaevandamist toetavad meetmed;

| 52. | on seisukohal, et loodusvarade hankimine kuulub ettevõtjate vastutusalasse; tunnistab, et VKEde jaoks on raske leida ressursse; palub seepärast komisjonil kaaluda, kuidas mitterahaliselt toetada toorainetega seotud kontseptsioone, nagu Euroopa toorainete valdusühing (European RM Holding); palub komisjonil ja liikmesriikidel põhjalikult uurida Jaapani korporatsiooni JOGMEC; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et loodusvarade hankimine kuulub ettevõtjate vastutusalasse; tunnistab, et VKEde jaoks on raske leida ressursse; palub seepärast komisjonil kaaluda, kuidas mitterahaliselt toetada toorainetega seotud kontseptsioone, nagu Euroopa toorainete valdusühing (European RM Holding); palub komisjonil ja liikmesriikidel põhjalikult uurida Jaapani korporatsiooni JOGMEC;

| 53. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid omavahel koostööd Euroopa toorainestrateegia raames; nõuab, et kõnealuses strateegias kasutataks ära majandus-, kaevandus-, tööstus- ja rahvusvahelise poliitika sünergia ning selle eesmärk oleks kaitsta strateegiliste ainete varusid; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid omavahel koostööd Euroopa toorainestrateegia raames; nõuab, et kõnealuses strateegias kasutataks ära majandus-, kaevandus-, tööstus- ja rahvusvahelise poliitika sünergia ning selle eesmärk oleks kaitsta strateegiliste ainete varusid;

| 54. | palub komisjonil hinnata Hiina-vastase kohtuasja lahendit WTOs ning kasutada tulevikus vajadusel WTO mehhanisme; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil hinnata Hiina-vastase kohtuasja lahendit WTOs ning kasutada tulevikus vajadusel WTO mehhanisme;

| 55. | märgib Aafrika-ELi suhete ning 2010. aasta juuni Addis Abeba kokkuleppe olulisust; nõuab, et see partnerlus põhineks vastastikusel huvil, juhib tähelepanu tõsiasjale, et säästvate kaevandustavade edendamiseks on oluline vahetada parimaid tavasid hea valitsemistava, suurema ressursitõhususe, korduskasutamise ja ringlussevõtu, rikastamisjäätmete ja aheraine käitlemise, kaevanduspärandi taastamise, tervishoiu ja ohutuse, töötajate kaitse ning lapstööjõu kasutamise kaotamise valdkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et Aafrika Liit märkis kaevandamise ja maavarade poliitikas (nn African Mining Vision), et Aafrika riigid ei ole seni kasu saanud oma konkurentsieelisest loodusvarade valdkonna, ning seega tuleb kaaluda meetmeid tagamaks, et loodusvarade rikkus toob kasu ressursirikaste riikide elanikkonnale; |
| --- | --- |

55.

märgib Aafrika-ELi suhete ning 2010. aasta juuni Addis Abeba kokkuleppe olulisust; nõuab, et see partnerlus põhineks vastastikusel huvil, juhib tähelepanu tõsiasjale, et säästvate kaevandustavade edendamiseks on oluline vahetada parimaid tavasid hea valitsemistava, suurema ressursitõhususe, korduskasutamise ja ringlussevõtu, rikastamisjäätmete ja aheraine käitlemise, kaevanduspärandi taastamise, tervishoiu ja ohutuse, töötajate kaitse ning lapstööjõu kasutamise kaotamise valdkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et Aafrika Liit märkis kaevandamise ja maavarade poliitikas (nn African Mining Vision), et Aafrika riigid ei ole seni kasu saanud oma konkurentsieelisest loodusvarade valdkonna, ning seega tuleb kaaluda meetmeid tagamaks, et loodusvarade rikkus toob kasu ressursirikaste riikide elanikkonnale;

| 56. | märgib tooraineküsimustes tehtava kahepoolse koostöö tähtsust, mida demonstreerisid EL ja Aafrika Liit 2010. aasta juunis, ning toetab edasisi pingutusi seoses Aafrika ja ELi ühise tegevuskavaga aastateks 2011–2013; nõuab samasuguse koostöö arendamist teiste riikidega, kes on suuremad esmatähtsate toorainete tootjad; teeb ettepaneku pidada toorainediplomaatia üheks konkreetseks eesmärgiks tooraineallikate mitmekesistamist Kagu-Aasiast Ladina-Ameerika ning Aafrika suunas teatavate toorainete puhul, mille impordist EL on sõltuv; |
| --- | --- |

56.

märgib tooraineküsimustes tehtava kahepoolse koostöö tähtsust, mida demonstreerisid EL ja Aafrika Liit 2010. aasta juunis, ning toetab edasisi pingutusi seoses Aafrika ja ELi ühise tegevuskavaga aastateks 2011–2013; nõuab samasuguse koostöö arendamist teiste riikidega, kes on suuremad esmatähtsate toorainete tootjad; teeb ettepaneku pidada toorainediplomaatia üheks konkreetseks eesmärgiks tooraineallikate mitmekesistamist Kagu-Aasiast Ladina-Ameerika ning Aafrika suunas teatavate toorainete puhul, mille impordist EL on sõltuv;

| 57. | kiidab heaks tegevuskavas esitatud lähenemisviisi pakkuda lisaks hea juhtimistava ja läbipaistvuse edendamisele koolitust maavaralepingute läbirääkimiste parimate tavade ja kaevandussektoris teaduskoostöö edendamise alal; |
| --- | --- |

57.

kiidab heaks tegevuskavas esitatud lähenemisviisi pakkuda lisaks hea juhtimistava ja läbipaistvuse edendamisele koolitust maavaralepingute läbirääkimiste parimate tavade ja kaevandussektoris teaduskoostöö edendamise alal;

| 58. | peab kahetsusväärseks, et teatises ei nimetata muid piirkondi ega riike; on arvamusel, et uurida tuleks alternatiivseid tooraineallikaid, et hoida ära Euroopa sõltuvust vähesest arvust riikidest; palub komisjonil edendada selleks muid vastastikust kasu toovaid partnerlusi ressursirikaste riikide ja piirkondadega; on veendunud, et EL peaks pakkuma neile infrastruktuuri, teadmiste jagamise ja loodusvarade alast partnerlust; palub ELil toetada ressursirikkaid arenguriike geoloogiliste, kaevandus- ja mineraalide töötlemise alaste teadmiste arendamisel ning teadus- ja õigusküsimustes, et tagada jätkusuutlik suutlikkuse suurendamine; soovitab sellega seoses ühiselt rahastatavate õppetoolide loomist geoloogiateaduskondade juurde; palub komisjonil hoolikalt jälgida ressursirikaste riikide ja ELi väliste riikide vahelisi rahvusvahelisi kokkuleppeid, millega kaasneb ressurssidele juurdepääsu ainuõigus, ning tagada õiglane juurdepääs ressurssidele ja rahvusvahelise kaubandusõiguse nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

58.

peab kahetsusväärseks, et teatises ei nimetata muid piirkondi ega riike; on arvamusel, et uurida tuleks alternatiivseid tooraineallikaid, et hoida ära Euroopa sõltuvust vähesest arvust riikidest; palub komisjonil edendada selleks muid vastastikust kasu toovaid partnerlusi ressursirikaste riikide ja piirkondadega; on veendunud, et EL peaks pakkuma neile infrastruktuuri, teadmiste jagamise ja loodusvarade alast partnerlust; palub ELil toetada ressursirikkaid arenguriike geoloogiliste, kaevandus- ja mineraalide töötlemise alaste teadmiste arendamisel ning teadus- ja õigusküsimustes, et tagada jätkusuutlik suutlikkuse suurendamine; soovitab sellega seoses ühiselt rahastatavate õppetoolide loomist geoloogiateaduskondade juurde; palub komisjonil hoolikalt jälgida ressursirikaste riikide ja ELi väliste riikide vahelisi rahvusvahelisi kokkuleppeid, millega kaasneb ressurssidele juurdepääsu ainuõigus, ning tagada õiglane juurdepääs ressurssidele ja rahvusvahelise kaubandusõiguse nõuetekohane toimimine;

| 59. | tunneb muret selle pärast, et ei ole kindlaks määratud strateegiat koostööks Hiina ja teiste peamiste rahvusvaheliste osalistega; rõhutab vajadust kaubandus- ja tehnoloogiateemalise dialoogi järele Hiinaga; palub komisjonil uurida, kuidas saaks algatada esmatähtsate toorainete säästliku kaevandamise, mineraalide töötlemise, materjalide asendamise, ressursitõhususe ja ringlussevõtu katseprojekte Hiinaga vastastikuse kasu eesmärgil; toetab samuti kindlalt asjakohastes tooraineküsimustes sarnaste kahepoolsete dialoogide algatamist muude peamiste tarnijatega, nagu BRICS-riigid (Brasiilia, Venemaa, India, Hiina, Lõuna-Aafrika), kuna nad ise on suure hulga tooraine omanikud ja kasutajad; palub komisjonil käsitleda tooraineküsimust ka Euroopa naabruspoliitika raames; |
| --- | --- |

59.

tunneb muret selle pärast, et ei ole kindlaks määratud strateegiat koostööks Hiina ja teiste peamiste rahvusvaheliste osalistega; rõhutab vajadust kaubandus- ja tehnoloogiateemalise dialoogi järele Hiinaga; palub komisjonil uurida, kuidas saaks algatada esmatähtsate toorainete säästliku kaevandamise, mineraalide töötlemise, materjalide asendamise, ressursitõhususe ja ringlussevõtu katseprojekte Hiinaga vastastikuse kasu eesmärgil; toetab samuti kindlalt asjakohastes tooraineküsimustes sarnaste kahepoolsete dialoogide algatamist muude peamiste tarnijatega, nagu BRICS-riigid (Brasiilia, Venemaa, India, Hiina, Lõuna-Aafrika), kuna nad ise on suure hulga tooraine omanikud ja kasutajad; palub komisjonil käsitleda tooraineküsimust ka Euroopa naabruspoliitika raames;

| 60. | on seisukohal, et ELi toorainestrateegia peaks kajastama erinevusi arenenud ja tähtsamate kiiresti areneva majandusega riikide ning vähim arenenud riikide vahel; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et ELi toorainestrateegia peaks kajastama erinevusi arenenud ja tähtsamate kiiresti areneva majandusega riikide ning vähim arenenud riikide vahel;

| 61. | rõhutab, et toorainele juurdepääsu küsimus tuleks edaspidi lisada rahu tagamise ja konfliktiennetuse poliitika meetmetesse, sest teatud piirkondades on taas puhkenud mitmeid konflikte; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et toorainele juurdepääsu küsimus tuleks edaspidi lisada rahu tagamise ja konfliktiennetuse poliitika meetmetesse, sest teatud piirkondades on taas puhkenud mitmeid konflikte;

| 62. | nõustub, et arengupoliitika etendab tähtsat osa, aidates riikidel muuta oma ressursirikkust jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks ning parandades muu hulgas valitsemistava ja läbipaistvust; rõhutab tõsiasja, et arengupoliitika, sealhulgas üldine soodustuste süsteem (GSP) ei ole Euroopa toorainediplomaatia vahend, kuid usub, et sellel võib olla oluline toetav roll Euroopa toorainepoliitikas; palub seepärast komisjonil tagada kahe eelnimetatud valdkonna sidusus; on rahul asjaoluga, et ELi kaubanduslepingutes tagatakse sõnaselgelt toorainete mittediskrimineeriv turul kättesaadavaks tegemine ja et see on ka WTO liikmesuse eeltingimus; on siiski nõus, et kaubanduslepingud peaksid tagama vajaliku paindlikkuse toetamaks arenguriike seoste loomisel kaevandamise ja kohaliku tööstuse vahel; on veendunud, et riikide loodusvarade alast suveräänsust tuleb austada, ning palub komisjonil sellega seoses tasakaalustada oma vastuseisu ekspordimaksudele arengumaades, võttes kasutusele diferentseeritud lähenemisviisi, milles võetakse arvesse riikide erinevat olukorda, nii et ei seataks ohtu arengueesmärke ega arengumaade industrialiseerimist; rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus on ülemaailmse toorainesektori arengu ning kõigis ühiskondades jõukuse loomise seisukohast oluline; märgib, et toorainetest saadav tulu võib olla otsustava tähtsusega, et võimaldada vähim arenenud riikidel saavutada aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

62.

nõustub, et arengupoliitika etendab tähtsat osa, aidates riikidel muuta oma ressursirikkust jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks ning parandades muu hulgas valitsemistava ja läbipaistvust; rõhutab tõsiasja, et arengupoliitika, sealhulgas üldine soodustuste süsteem (GSP) ei ole Euroopa toorainediplomaatia vahend, kuid usub, et sellel võib olla oluline toetav roll Euroopa toorainepoliitikas; palub seepärast komisjonil tagada kahe eelnimetatud valdkonna sidusus; on rahul asjaoluga, et ELi kaubanduslepingutes tagatakse sõnaselgelt toorainete mittediskrimineeriv turul kättesaadavaks tegemine ja et see on ka WTO liikmesuse eeltingimus; on siiski nõus, et kaubanduslepingud peaksid tagama vajaliku paindlikkuse toetamaks arenguriike seoste loomisel kaevandamise ja kohaliku tööstuse vahel; on veendunud, et riikide loodusvarade alast suveräänsust tuleb austada, ning palub komisjonil sellega seoses tasakaalustada oma vastuseisu ekspordimaksudele arengumaades, võttes kasutusele diferentseeritud lähenemisviisi, milles võetakse arvesse riikide erinevat olukorda, nii et ei seataks ohtu arengueesmärke ega arengumaade industrialiseerimist; rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus on ülemaailmse toorainesektori arengu ning kõigis ühiskondades jõukuse loomise seisukohast oluline; märgib, et toorainetest saadav tulu võib olla otsustava tähtsusega, et võimaldada vähim arenenud riikidel saavutada aastatuhande arengueesmärgid;

| 63. | väljendab muret, kuna uuendatud toorainealgatuses ei viidata süsteemile GSP ega süsteemile GSP+, ega esitata ettepanekuid alternatiivsete kaubandusstiimulite kohta, mis peaksid soodustama inimõigusi, keskkonnastandardeid, laste töö vältimist ja toetust siseriiklikele reformidele kõnealuste süsteemide kehtivusalast välja jäävates riikides; palub komisjonil toetada ja julgustada teatavatest toorainetest väga sõltuvate arenguriikide majanduse mitmekesistamise algatusi; |
| --- | --- |

63.

väljendab muret, kuna uuendatud toorainealgatuses ei viidata süsteemile GSP ega süsteemile GSP+, ega esitata ettepanekuid alternatiivsete kaubandusstiimulite kohta, mis peaksid soodustama inimõigusi, keskkonnastandardeid, laste töö vältimist ja toetust siseriiklikele reformidele kõnealuste süsteemide kehtivusalast välja jäävates riikides; palub komisjonil toetada ja julgustada teatavatest toorainetest väga sõltuvate arenguriikide majanduse mitmekesistamise algatusi;

| 64. | palub komisjonil aidata arenguriikidel suutlikkuse suurendamise abil nii riigi kui ka kohalike kogukondade tasandil kõrvaldada teabeasümmeetria läbirääkimistel toorainete ja kaevandamist käsitlevate lepingute üle ning aidata kaasa läbirääkimiste tehnika edasiandmisele; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil aidata arenguriikidel suutlikkuse suurendamise abil nii riigi kui ka kohalike kogukondade tasandil kõrvaldada teabeasümmeetria läbirääkimistel toorainete ja kaevandamist käsitlevate lepingute üle ning aidata kaasa läbirääkimiste tehnika edasiandmisele;

| 65. | rõhutab ettevõtjate sotsiaalse vastutuse rolli, mis seisneb kõrgete keskkonna-, sotsiaalsete ja tööalaste standardite järgimises välismaal ja parimate olemasolevate tehnoloogiate kasutamises; on veendunud, et seda tuleks edendada asjaomastel foorumitel, nagu G8, G20, WTO, OECD, ÜRO kaubandus- ja arengukonverents, ÜRO Keskkonnaprogramm ja selle loodusvarade säästva majandamise rahvusvaheline töörühm, rahvusvahelised metalliuuringute töörühmad ning muud organid; hindab sellega seoses ÜRO algatuse Global Compact positiivset mõju; kutsub ELi ettevõtjaid üles koostama asjakohast tegevusjuhendit neile, kes tegutsevad kolmandates riikides, ning juhinduma oma tegevustes OECD suunistest hargmaistele ettevõtetele ja standardist ISO 26000; kutsub komisjoni võtma meetmeid, millega tagatakse, et Euroopa ettevõtted, mis kolmandates riikides loodusvarasid kaevandavad, järgivad sotsiaalseid, keskkonna- ja tööstandardeid; palub komisjonil esitada ettepaneku konfliktimineraale käsitleva aruandluse kohta riikide kaupa ja kehtestama kaevandusettevõtetele õiguslikult siduva kohustuse avaldada oma tulude väljamaksed iga projekti ja riigi kohta, millesse nad investeerivad, järgides USA Dodd-Franki eelnõu eeskuju; toetab mäetööstuse läbipaistvuse algatust (EITI) ning ülemaailmset võrgustikku Publish What You Pay (PWYP); on veendunud, et neid standardeid tuleks eelkõige kohaldada projektidele, mida rahastab EL, näiteks Euroopa Investeerimispank; nõuab tungivalt, et EL uuriks, kuidas takistada ebaseaduslikult turustatud või kaevandatud mineraalide importi; palub komisjonil seoses sellega uurida, kas nn spektraalsete „sõrmejälgede” tehnoloogiat oleks võimalik kasutada, ja edendada kolumbiit-tantaliidi „sõrmejälje” kogemusel põhinevaid katseprojekte; palub Euroopa Investeerimispangal korrapäraselt analüüsida kaevandustööstusele antavate laenude eeldatavat mõju; |
| --- | --- |

65.

rõhutab ettevõtjate sotsiaalse vastutuse rolli, mis seisneb kõrgete keskkonna-, sotsiaalsete ja tööalaste standardite järgimises välismaal ja parimate olemasolevate tehnoloogiate kasutamises; on veendunud, et seda tuleks edendada asjaomastel foorumitel, nagu G8, G20, WTO, OECD, ÜRO kaubandus- ja arengukonverents, ÜRO Keskkonnaprogramm ja selle loodusvarade säästva majandamise rahvusvaheline töörühm, rahvusvahelised metalliuuringute töörühmad ning muud organid; hindab sellega seoses ÜRO algatuse Global Compact positiivset mõju; kutsub ELi ettevõtjaid üles koostama asjakohast tegevusjuhendit neile, kes tegutsevad kolmandates riikides, ning juhinduma oma tegevustes OECD suunistest hargmaistele ettevõtetele ja standardist ISO 26000; kutsub komisjoni võtma meetmeid, millega tagatakse, et Euroopa ettevõtted, mis kolmandates riikides loodusvarasid kaevandavad, järgivad sotsiaalseid, keskkonna- ja tööstandardeid; palub komisjonil esitada ettepaneku konfliktimineraale käsitleva aruandluse kohta riikide kaupa ja kehtestama kaevandusettevõtetele õiguslikult siduva kohustuse avaldada oma tulude väljamaksed iga projekti ja riigi kohta, millesse nad investeerivad, järgides USA Dodd-Franki eelnõu eeskuju; toetab mäetööstuse läbipaistvuse algatust (EITI) ning ülemaailmset võrgustikku Publish What You Pay (PWYP); on veendunud, et neid standardeid tuleks eelkõige kohaldada projektidele, mida rahastab EL, näiteks Euroopa Investeerimispank; nõuab tungivalt, et EL uuriks, kuidas takistada ebaseaduslikult turustatud või kaevandatud mineraalide importi; palub komisjonil seoses sellega uurida, kas nn spektraalsete „sõrmejälgede” tehnoloogiat oleks võimalik kasutada, ja edendada kolumbiit-tantaliidi „sõrmejälje” kogemusel põhinevaid katseprojekte; palub Euroopa Investeerimispangal korrapäraselt analüüsida kaevandustööstusele antavate laenude eeldatavat mõju;

| 66. | väljendab sügavat muret seoses arvukate hästi dokumenteeritud juhtumitega, kus ELi ettevõtted rikuvad keskkonna- ja tööalaseid norme ning inimõigusi; |
| --- | --- |

66.

väljendab sügavat muret seoses arvukate hästi dokumenteeritud juhtumitega, kus ELi ettevõtted rikuvad keskkonna- ja tööalaseid norme ning inimõigusi;

| 67. | kordab, et läbipaistvuse algatused kaevandustööstuse sektoris on oma olemuselt ettevõttesõbralikud, tagavad õiguskindluse ja jätkusuutlikud pikaajalised partnerlused ning pakuvad kindlustunnet läbirääkimiste uuesti alustamise või väljasaatmise suhtes; märgib, et tegeleda tuleb ka muude probleemidega ja et mõningad lepingud nõuavad konfidentsiaalsust, kuid et sellele vaatamata tuleb need allutada avalikkuse kontrollile; märgib, et Ghana naftatulude haldamise seadus on hea näide ühest küljest teatava konfidentsiaalsuse säilitamise kohta, tagades samal ajal parlamentaarse kontrolli; |
| --- | --- |

67.

kordab, et läbipaistvuse algatused kaevandustööstuse sektoris on oma olemuselt ettevõttesõbralikud, tagavad õiguskindluse ja jätkusuutlikud pikaajalised partnerlused ning pakuvad kindlustunnet läbirääkimiste uuesti alustamise või väljasaatmise suhtes; märgib, et tegeleda tuleb ka muude probleemidega ja et mõningad lepingud nõuavad konfidentsiaalsust, kuid et sellele vaatamata tuleb need allutada avalikkuse kontrollile; märgib, et Ghana naftatulude haldamise seadus on hea näide ühest küljest teatava konfidentsiaalsuse säilitamise kohta, tagades samal ajal parlamentaarse kontrolli;

| 68. | on seisukohal, et ELi ettevõtted peavad kandma koduriigis õiguslikku vastutust, kui nende välismaised tütarettevõtted ja nende kontrollitavad üksused rikuvad inimõigusi, keskkonnanorme või ILO peamisi tööstandardeid; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et ELi ettevõtted peavad kandma koduriigis õiguslikku vastutust, kui nende välismaised tütarettevõtted ja nende kontrollitavad üksused rikuvad inimõigusi, keskkonnanorme või ILO peamisi tööstandardeid;

| 69. | palub, et Euroopa investeerimispank ja komisjon kaaluksid tõsisemalt enne arengumaade kaevandustööstuse sektorile toetuse andmise otsustamist, kas need projektid aitavad kaasa vaesuse kaotamisele, jätkusuutlikule arengule ja kaasavale majanduskasvule; |
| --- | --- |

69.

palub, et Euroopa investeerimispank ja komisjon kaaluksid tõsisemalt enne arengumaade kaevandustööstuse sektorile toetuse andmise otsustamist, kas need projektid aitavad kaasa vaesuse kaotamisele, jätkusuutlikule arengule ja kaasavale majanduskasvule;

| 70. | on mures jätkuva kauplemise pärast konfliktipiirkondadest pärit mineraalidega ja nende jätkuva kasutamise pärast, sest nende tootmine tekitab vägivalda ja ebaseaduslikku tegevust, mida ei saa aktsepteerida; palub komisjonil, Euroopa välisteenistusel, nõukogul ja liikmesriikidel võtta seda olukorda arvesse suhetes kolmandate riikidega; palub komisjonil ja ELi strateegilisi tooraineid tarnivatel riikidel töötada ühiselt välja tulemuslikud tooraine jälgitavuse süsteemid alates impordist kuni ringlussevõtu või kõrvaldamiseni ning luua tooraine ja kauplemisahelate kohustuslik sertifitseerimissüsteem (Certified Trading Chains), et tagada õiglane kaubandus ja eeskätt hoida ära kuritarvitamisi seoses kriisipiirkondadest pärit toorainetega kauplemisega; palub komisjonil teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega (ÜRO, OECD, ILO), et teha kindlaks ja püüda ühtlustada parimad sertifitseerimistavad; |
| --- | --- |

70.

on mures jätkuva kauplemise pärast konfliktipiirkondadest pärit mineraalidega ja nende jätkuva kasutamise pärast, sest nende tootmine tekitab vägivalda ja ebaseaduslikku tegevust, mida ei saa aktsepteerida; palub komisjonil, Euroopa välisteenistusel, nõukogul ja liikmesriikidel võtta seda olukorda arvesse suhetes kolmandate riikidega; palub komisjonil ja ELi strateegilisi tooraineid tarnivatel riikidel töötada ühiselt välja tulemuslikud tooraine jälgitavuse süsteemid alates impordist kuni ringlussevõtu või kõrvaldamiseni ning luua tooraine ja kauplemisahelate kohustuslik sertifitseerimissüsteem (Certified Trading Chains), et tagada õiglane kaubandus ja eeskätt hoida ära kuritarvitamisi seoses kriisipiirkondadest pärit toorainetega kauplemisega; palub komisjonil teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega (ÜRO, OECD, ILO), et teha kindlaks ja püüda ühtlustada parimad sertifitseerimistavad;

| 71. | rõhutab, et finantsturud võivad etendada olulist rolli nii toorainete tootjate kui ka tarbijate riskide vähendamisel; palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada tooraineturgude läbipaistvus ja võidelda otsustavalt põhjendamatu toorainega spekuleerimise vastu, mis tekitab tooraineturu kuritarvitusi, kui seda peetakse empiirilise süvaanalüüsi alusel vajalikuks; märgib, et see hõlmab asjakohaseid algatusi G8 ja G20 läbirääkimiste raames; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et finantsturud võivad etendada olulist rolli nii toorainete tootjate kui ka tarbijate riskide vähendamisel; palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada tooraineturgude läbipaistvus ja võidelda otsustavalt põhjendamatu toorainega spekuleerimise vastu, mis tekitab tooraineturu kuritarvitusi, kui seda peetakse empiirilise süvaanalüüsi alusel vajalikuks; märgib, et see hõlmab asjakohaseid algatusi G8 ja G20 läbirääkimiste raames;

| 72. | tunneb muret tuletisinstrumentide mõju pärast toorainete hinnasuundumustele; on seisukohal, et börsiväliste tuletisinstrumentide turgude üle peaks olema tõhusam kontroll; toetab eelneva taustal selliseid meetmeid nagu börsiväliste tuletisinstrumentide läbipaistvuse suurendamine ESMA järelevalve all; on seisukohal, et niisugused meetmed peaksid tagama investoritele ja VKEdele suurema turvalisuse ja võimaldama Euroopa tootjatel suurema kindlustundega oma tegevust kavandada; |
| --- | --- |

72.

tunneb muret tuletisinstrumentide mõju pärast toorainete hinnasuundumustele; on seisukohal, et börsiväliste tuletisinstrumentide turgude üle peaks olema tõhusam kontroll; toetab eelneva taustal selliseid meetmeid nagu börsiväliste tuletisinstrumentide läbipaistvuse suurendamine ESMA järelevalve all; on seisukohal, et niisugused meetmed peaksid tagama investoritele ja VKEdele suurema turvalisuse ja võimaldama Euroopa tootjatel suurema kindlustundega oma tegevust kavandada;

| 73. | tunneb heameelt OECD ning rühmituste G8 ja G20 töö üle ning rõhutab, et edaspidi on ühise seisukoha kujundamiseks vaja tooraineid käsitlevat G20 dialoogi; peab samuti tervitatavaks G8 ja G20 liikmete tahet võidelda toorainete hindade volatiilsusega ning nõuab konkreetsete meetmete väljatöötamist, et ohjeldada spekuleerimist selles valdkonnas; kutsub komisjoni üles edendama OECD tööd, mis puudutab ekspordipiirangute mõju ja nende kasutamist poliitikavahendina; toetab OECDsse mittekuuluvate riikide kaasamist nendesse aruteludesse; nõuab strateegilise koostöö algatamist ELi, USA ja Jaapani vahel esmatähtsate toorainete valdkonnas, et luua nn ülemaailmne toorainejärelevalve, jagades andmeid nõudluse ja pakkumise kohta, tehes ühiselt prognoose, ergutades heade tavade vahetust, tehnoloogilist oskusteavet ja patente, analüüsides tarneahelaid, uurides ühiste strateegiliste varude võimalikkust ning algatades ühiseid teadus- ja arendustegevuse projekte; on seisukohal, et nimetatud küsimused peaksid olema osa ELi ja Ameerika Ühendriikide järgmiste tippkohtumiste kavast; kutsub komisjoni üles edendama toorainetealast Track-II diplomaatiat, toetades ELi valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade ning eksperdirühmade vahetamist teiste maavarade poolest rikaste riikidega; kutsub komisjoni üles korraldama Jaapani nafta, gaasi ja metallide riikliku korporatsiooni (JOGMEC) nn metallisalongi sarnaseid regulaarseid toorainetealaseid üritusi teiste loodusvarade poolest oluliste riikidega; palub komisjonil uurida esmatähtsaid tooraineid käsitleva rahvusvahelise statistika algatuse teostatavust algatuse Joint Organisations Data Initiative (JODI) eeskujul ning seda, kas metalle käsitlev rahvusvaheline pakt võiks olla kasulik vahend; palub Euroopa Kaitseagentuuril aidata kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikega 3 kaasa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks mõeldud meetmete väljaselgitamisele toorainete osas; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt OECD ning rühmituste G8 ja G20 töö üle ning rõhutab, et edaspidi on ühise seisukoha kujundamiseks vaja tooraineid käsitlevat G20 dialoogi; peab samuti tervitatavaks G8 ja G20 liikmete tahet võidelda toorainete hindade volatiilsusega ning nõuab konkreetsete meetmete väljatöötamist, et ohjeldada spekuleerimist selles valdkonnas; kutsub komisjoni üles edendama OECD tööd, mis puudutab ekspordipiirangute mõju ja nende kasutamist poliitikavahendina; toetab OECDsse mittekuuluvate riikide kaasamist nendesse aruteludesse; nõuab strateegilise koostöö algatamist ELi, USA ja Jaapani vahel esmatähtsate toorainete valdkonnas, et luua nn ülemaailmne toorainejärelevalve, jagades andmeid nõudluse ja pakkumise kohta, tehes ühiselt prognoose, ergutades heade tavade vahetust, tehnoloogilist oskusteavet ja patente, analüüsides tarneahelaid, uurides ühiste strateegiliste varude võimalikkust ning algatades ühiseid teadus- ja arendustegevuse projekte; on seisukohal, et nimetatud küsimused peaksid olema osa ELi ja Ameerika Ühendriikide järgmiste tippkohtumiste kavast; kutsub komisjoni üles edendama toorainetealast Track-II diplomaatiat, toetades ELi valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade ning eksperdirühmade vahetamist teiste maavarade poolest rikaste riikidega; kutsub komisjoni üles korraldama Jaapani nafta, gaasi ja metallide riikliku korporatsiooni (JOGMEC) nn metallisalongi sarnaseid regulaarseid toorainetealaseid üritusi teiste loodusvarade poolest oluliste riikidega; palub komisjonil uurida esmatähtsaid tooraineid käsitleva rahvusvahelise statistika algatuse teostatavust algatuse Joint Organisations Data Initiative (JODI) eeskujul ning seda, kas metalle käsitlev rahvusvaheline pakt võiks olla kasulik vahend; palub Euroopa Kaitseagentuuril aidata kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikega 3 kaasa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks mõeldud meetmete väljaselgitamisele toorainete osas;

Põllumajandustooted ja kaubaturud

| 74. | toetab komisjoni analüüsi, milles käsitletakse põllumajandustooteid üleilmse toiduga kindlustatuse kontekstis, pidades silmas üleilmsete toiduvarude vähenemist ning elanikkonna ja nälga kannatavate inimeste hulga kasvu, ning milles turu seisukohalt rõhutatakse toiduainete ja sööda hinna äärmist kõikumist, puudujääke inimeste ja loomade toiduahelas ning rahastamisvahendite ja spekulatiivse käitumise osa ebastabiilsuse võimaliku põhjustajana, millega tuleb tõsiselt arvestada; tuletab meelde, et neli ELi liikmesriiki kuuluvad praegu toiduainete hindade tõusu suhtes maailma eriti tundlike riikide hulka; |
| --- | --- |

74.

toetab komisjoni analüüsi, milles käsitletakse põllumajandustooteid üleilmse toiduga kindlustatuse kontekstis, pidades silmas üleilmsete toiduvarude vähenemist ning elanikkonna ja nälga kannatavate inimeste hulga kasvu, ning milles turu seisukohalt rõhutatakse toiduainete ja sööda hinna äärmist kõikumist, puudujääke inimeste ja loomade toiduahelas ning rahastamisvahendite ja spekulatiivse käitumise osa ebastabiilsuse võimaliku põhjustajana, millega tuleb tõsiselt arvestada; tuletab meelde, et neli ELi liikmesriiki kuuluvad praegu toiduainete hindade tõusu suhtes maailma eriti tundlike riikide hulka;

| 75. | nõuab, et hoolega võetaks arvesse põhimõttelist ebakindlust, mis valitseb energia ja energiaga mitteseotud toorainete, eriti toiduainete, hinnakõikumiste üha suureneva vastasmõju osas; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et hoolega võetaks arvesse põhimõttelist ebakindlust, mis valitseb energia ja energiaga mitteseotud toorainete, eriti toiduainete, hinnakõikumiste üha suureneva vastasmõju osas;

| 76. | nõuab kooskõlas komisjoniga kindlalt, et rahvusvaheline üldsus peab üleilmse toiduga kindlustatuse küsimuses võtma vastu pikaajalise kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmab ka suuremaid jõupingutusi teadusuuringute alal ja rohkem investeeringuid arenguriikide põllumajandussektorisse, eelkõige arengupoliitika prioriteetide abil, et suurendada vastupanu- ja kohanemisvõimet toidukriiside korral; |
| --- | --- |

76.

nõuab kooskõlas komisjoniga kindlalt, et rahvusvaheline üldsus peab üleilmse toiduga kindlustatuse küsimuses võtma vastu pikaajalise kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmab ka suuremaid jõupingutusi teadusuuringute alal ja rohkem investeeringuid arenguriikide põllumajandussektorisse, eelkõige arengupoliitika prioriteetide abil, et suurendada vastupanu- ja kohanemisvõimet toidukriiside korral;

| 77. | toetab G20 hiljutisi jõupingutusi toiduainete ja põllumajandusturgudel valitsevale hindade kõikumisele poliitiliste lahenduste leidmisel, mis hõlmab ka toiduainete tootmise prognooside alase teabevahetuse hoogustamist, ning rõhutab, et on vaja suuremat läbipaistvust ja ajakohasemat teavet toiduainete varude kohta; |
| --- | --- |

77.

toetab G20 hiljutisi jõupingutusi toiduainete ja põllumajandusturgudel valitsevale hindade kõikumisele poliitiliste lahenduste leidmisel, mis hõlmab ka toiduainete tootmise prognooside alase teabevahetuse hoogustamist, ning rõhutab, et on vaja suuremat läbipaistvust ja ajakohasemat teavet toiduainete varude kohta;

| 78. | tunneb heameelt 22. jaanuaril 2011. aastal Berliinis toimunud kolmanda põllumajandusministrite tippkohtumise ühiskommünikee üle, mille allkirjastas 48 riiki ning milles nõuti põllumajandusturgude toimimise parandamist ning tunnustati kaubanduse tähtsat rolli tasakaalu loomises põllumajandusturgude eri osaliste vahel ja põllumajandustootjate juurdepääsu parandamises toorainetele ja energiale; |
| --- | --- |

78.

tunneb heameelt 22. jaanuaril 2011. aastal Berliinis toimunud kolmanda põllumajandusministrite tippkohtumise ühiskommünikee üle, mille allkirjastas 48 riiki ning milles nõuti põllumajandusturgude toimimise parandamist ning tunnustati kaubanduse tähtsat rolli tasakaalu loomises põllumajandusturgude eri osaliste vahel ja põllumajandustootjate juurdepääsu parandamises toorainetele ja energiale;

| 79. | palub komisjonil koostada aruande tuletisinstrumente ja kaupu käsitleva määruse kohta, et teha kindlaks, kas põllumajanduskaupade jaoks on sektori eripära arvesse võttes vaja eraldi määrust; toetab komisjoni hiljutist ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise reguleerimise ja üldsusega konsulteerimise kohta finantsinstrumentide turgude direktiivi teemal; on seisukohal, et tuletisinstrumentide turgude puhul tuleks viivitamata tegeleda spekulatiivse käitumise, eeskirjade eiramise ja kuritarvitamise probleemiga; |
| --- | --- |

79.

palub komisjonil koostada aruande tuletisinstrumente ja kaupu käsitleva määruse kohta, et teha kindlaks, kas põllumajanduskaupade jaoks on sektori eripära arvesse võttes vaja eraldi määrust; toetab komisjoni hiljutist ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise reguleerimise ja üldsusega konsulteerimise kohta finantsinstrumentide turgude direktiivi teemal; on seisukohal, et tuletisinstrumentide turgude puhul tuleks viivitamata tegeleda spekulatiivse käitumise, eeskirjade eiramise ja kuritarvitamise probleemiga;

| 80. | palub komisjonil teha viivitamata ettepanekud konkreetsete meetmete kohta toiduainetega kindlustatuse tagamiseks, turu ebastabiilsusega võitlemiseks ja jätkusuutliku üldvastutuse alusel põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide turgude toimivuse tugevdamiseks. |
| --- | --- |

80.

palub komisjonil teha viivitamata ettepanekud konkreetsete meetmete kohta toiduainetega kindlustatuse tagamiseks, turu ebastabiilsusega võitlemiseks ja jätkusuutliku üldvastutuse alusel põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide turgude toimivuse tugevdamiseks.

*

* *

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

81.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/raw-materials/files/docs/report-b_en.pdf

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0093.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0037.

(4)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_n2000_guidance.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/raw-materials/

(7)  Uuring „The links between the environment and competitiveness”, projekt ENV.G.1/ETU/2007/0041, http://ec.europa.eu/environment/enveco/economics_policy/pdf/exec_summary_comp.pdf

(8)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 47.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0446.

(10)  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta; (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0024.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/37

---

Teisipäev, 13. september 2011Muste mere kalavarud

P7_TA(2011)0365

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon Musta mere kalavarude praeguse ja edasise majandamise kohta (2010/2113(INI))

2013/C 51 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (1);

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1256/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1256/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (7);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575);

| — | võttes arvesse 1992. aasta Musta mere saastekaitse konventsiooni (Bukaresti konventsioon) ja selle protokolle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta Musta mere saastekaitse konventsiooni (Bukaresti konventsioon) ja selle protokolle;

| — | võttes arvesse 1993. aasta ministrite deklaratsiooni Musta mere kaitse kohta (Odessa deklaratsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1993. aasta ministrite deklaratsiooni Musta mere kaitse kohta (Odessa deklaratsioon);

| — | võttes arvesse 2007. aasta Musta mere piiriülest diagnostilist analüüsi (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta Musta mere piiriülest diagnostilist analüüsi (8);

| — | võttes arvesse Musta mere saastekaitse komisjoni 2008. aasta aruannet Musta mere keskkonnaseisundi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Musta mere saastekaitse komisjoni 2008. aasta aruannet Musta mere keskkonnaseisundi kohta;

| — | võttes arvesse Musta mere saastekaitse komisjoni 2009. aasta strateegilist tegevuskava Musta mere keskkonna kaitse ja taastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Musta mere saastekaitse komisjoni 2009. aasta strateegilist tegevuskava Musta mere keskkonna kaitse ja taastamise kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni;

| — | võttes arvesse lepingut ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta;

| — | võttes arvesse lepingut mereõiguse konventsiooni XI osa rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut mereõiguse konventsiooni XI osa rakendamise kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit;

| — | võttes arvesse ÜRO 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni (Ramsari konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni (Ramsari konventsioon);

| — | võttes arvesse 1979. aasta metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (Bonni konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (Bonni konventsioon);

| — | võttes arvesse kokkulepet vaalaliste kaitsmise kohta Mustas meres, Vahemeres ja sellega külgneval Atlandi ookeani alal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kokkulepet vaalaliste kaitsmise kohta Mustas meres, Vahemeres ja sellega külgneval Atlandi ookeani alal;

| — | võttes arvesse ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepet;

| — | võttes arvesse Vahemere üldise kalanduskomisjoni 32. istungi aruannet koostöö tugevdamise kohta Mustal merel (2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere üldise kalanduskomisjoni 32. istungi aruannet koostöö tugevdamise kohta Mustal merel (2008);

| — | võttes arvesse Vahemere üldise kalanduskomisjoni 2009. aasta piirkondlikku uurimust väikeste tuuniliste kohta Vahemeres ja Mustas meres; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere üldise kalanduskomisjoni 2009. aasta piirkondlikku uurimust väikeste tuuniliste kohta Vahemeres ja Mustas meres;

| — | võttes arvesse Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni;

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni (Praha deklaratsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni (Praha deklaratsioon);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0236/2011),

| A. | arvestades, et arutelu ühise kalanduspoliitika reformi üle ELis alles kestab ning arutelus tuleks arvesse võtta selle akvatooriumi eripära ja vajadusi, kuna tegemist on ühise kalanduspoliitika esimese reformiga, mis hõlmab ka Musta merd; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arutelu ühise kalanduspoliitika reformi üle ELis alles kestab ning arutelus tuleks arvesse võtta selle akvatooriumi eripära ja vajadusi, kuna tegemist on ühise kalanduspoliitika esimese reformiga, mis hõlmab ka Musta merd;

| B. | arvestades, et seni on koostöö olnud nõrk või olematu ning kuna kõik veed kuuluvad erinevate rannikuriikide jurisdiktsiooni alla, puudub konkreetne ühtlustatud õigusraamistik ja Musta mere riikide ühine õigusakt kalandustegevuse kohta, samuti ei ole piisavaid ja süstemaatilisi uuringuid ega teaduslikke andmeid Musta mere basseini kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seni on koostöö olnud nõrk või olematu ning kuna kõik veed kuuluvad erinevate rannikuriikide jurisdiktsiooni alla, puudub konkreetne ühtlustatud õigusraamistik ja Musta mere riikide ühine õigusakt kalandustegevuse kohta, samuti ei ole piisavaid ja süstemaatilisi uuringuid ega teaduslikke andmeid Musta mere basseini kohta;

| C. | arvestades, et Musta mere kalavarude majandamine on äärmiselt keeruline, kuna ainult kaks kuuest Musta mere äärsest riigist kuuluvad ELi, kusjuures tegemist on uute liikmesriikidega, kes ühinesid ELiga alles 2007. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Musta mere kalavarude majandamine on äärmiselt keeruline, kuna ainult kaks kuuest Musta mere äärsest riigist kuuluvad ELi, kusjuures tegemist on uute liikmesriikidega, kes ühinesid ELiga alles 2007. aastal;

| D. | arvestades, et pikemas perspektiivis tuleks uurida kuuele Musta mere äärsele riigile ühise poliitikamehhanismi loomist, et tagada muu hulgas keskkonna kaitse ja aidata kaasa rannikualade sotsiaalsele ja majandusarengule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pikemas perspektiivis tuleks uurida kuuele Musta mere äärsele riigile ühise poliitikamehhanismi loomist, et tagada muu hulgas keskkonna kaitse ja aidata kaasa rannikualade sotsiaalsele ja majandusarengule;

| E. | arvestades, et Musta mere uue poliitikamehhanismi eesmärk peaks olema säilitada ja parandada bioloogilist mitmekesisust ning suurendada selle piirkonna kalandussektoris töötajate jõukust, mis on ühed Euroopa Liidu prioriteedid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Musta mere uue poliitikamehhanismi eesmärk peaks olema säilitada ja parandada bioloogilist mitmekesisust ning suurendada selle piirkonna kalandussektoris töötajate jõukust, mis on ühed Euroopa Liidu prioriteedid;

| F. | arvestades, et Mustale merele tuleb anda talle kuuluv koht Euroopa peamiste merepiirkondade hulgas, kuna see on poolsuletud meredest kõige noorem ja dünaamilisem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Mustale merele tuleb anda talle kuuluv koht Euroopa peamiste merepiirkondade hulgas, kuna see on poolsuletud meredest kõige noorem ja dünaamilisem;

| G. | arvestades, et Must meri peab saama talle kuuluva koha reformitud ühises kalanduspoliitikas ja integreeritud merenduspoliitikas ning Euroopa Kalandusfondi uues finantsraamistikus pärast 2013. aastat tuleb võtta asjakohaselt arvesse kalurite ning kalandus- ja tootmissektori ja töötleva tööstuse vajadusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Must meri peab saama talle kuuluva koha reformitud ühises kalanduspoliitikas ja integreeritud merenduspoliitikas ning Euroopa Kalandusfondi uues finantsraamistikus pärast 2013. aastat tuleb võtta asjakohaselt arvesse kalurite ning kalandus- ja tootmissektori ja töötleva tööstuse vajadusi;

| H. | arvestades, et käesolevat raportit võidakse arvesse võtta mitte ainult suunisena ühise kalanduspoliitika reformis, vaid see võib saada ka osaks ELi tulevasest koostööpoliitikast idapartneritega, et kasutada maksimaalselt ära komisjoni teatist Musta mere sünergia kohta (KOM(2007)0160), tugevdamaks koostööd Musta mere piirkonnas, milles on oluline osa kalandusel ja eri sektorite arendamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et käesolevat raportit võidakse arvesse võtta mitte ainult suunisena ühise kalanduspoliitika reformis, vaid see võib saada ka osaks ELi tulevasest koostööpoliitikast idapartneritega, et kasutada maksimaalselt ära komisjoni teatist Musta mere sünergia kohta (KOM(2007)0160), tugevdamaks koostööd Musta mere piirkonnas, milles on oluline osa kalandusel ja eri sektorite arendamisel;

| I. | arvestades, et Musta mere piirkonna kalavarude majandamisele oleks väga kasulik paremini kooskõlastatud teadusalane koostöö rannikuala riikide vahel, samuti ühtne kalavarude säilitamise ja parandamise poliitika Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Musta mere piirkonna kalavarude majandamisele oleks väga kasulik paremini kooskõlastatud teadusalane koostöö rannikuala riikide vahel, samuti ühtne kalavarude säilitamise ja parandamise poliitika Euroopa tasandil;

| J. | arvestades, et paljusid mereökosüsteeme, sealhulgas ka Musta mere ökosüsteemi mõjutavad tõsiselt kalanduse, kliimamuutuse ja reostusega seotud dünaamilised muutused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljusid mereökosüsteeme, sealhulgas ka Musta mere ökosüsteemi mõjutavad tõsiselt kalanduse, kliimamuutuse ja reostusega seotud dünaamilised muutused;

| K. | arvestades, et meriteo (Rapana venosa) populatsioon kahjustab ja ohustab ökoloogilist tasakaalu Mustas meres, kuna hävitab vee looduslikke filtreerijaid, nagu söödav rannakarp (Mythilus galloprovincialis) ja veenuskarp (Chamelea gallina); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meriteo (Rapana venosa) populatsioon kahjustab ja ohustab ökoloogilist tasakaalu Mustas meres, kuna hävitab vee looduslikke filtreerijaid, nagu söödav rannakarp (Mythilus galloprovincialis) ja veenuskarp (Chamelea gallina);

| L. | arvestades, et enamik ELi kalurite kasutatavaid kalapüügilaevu Mustal merel on alla 12 meetri pikad ja seega on neil Musta mere keskkonnale piiratud mõju, siiski peaksid kalurid austama püüdlusi jätkusuutliku kalanduse saavutamiseks ja täitma sellest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et enamik ELi kalurite kasutatavaid kalapüügilaevu Mustal merel on alla 12 meetri pikad ja seega on neil Musta mere keskkonnale piiratud mõju, siiski peaksid kalurid austama püüdlusi jätkusuutliku kalanduse saavutamiseks ja täitma sellest tulenevaid kohustusi;

| M. | arvestades, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi probleemiga Mustal merel tuleb viivitamata tegeleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi probleemiga Mustal merel tuleb viivitamata tegeleda;

| N. | arvestades, et Musta mere äärse kuue riigi vahelise kokkuleppe puudumist saab parandada raamlepinguga, mis võidaks välja töötada näiteks komisjoni teatise alusel ning milles oleks väljendatud ja arvesse võetud kõikide osapoolte huvid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Musta mere äärse kuue riigi vahelise kokkuleppe puudumist saab parandada raamlepinguga, mis võidaks välja töötada näiteks komisjoni teatise alusel ning milles oleks väljendatud ja arvesse võetud kõikide osapoolte huvid;

| O. | arvestades, et suur osa Musta mere probleemidest tuleneb sellest, et puudub vajalik institutsiooniline struktuur, mis koordineeriks ja tegeleks Musta mere kalavarude majandamisega professionaalsel ja spetsialistide tasemel; arvestades, et läbirääkimised niisuguse institutsioonilise struktuuri loomiseks on kalanduspoliitika rakendamisega tegelevate riiklike asutuste vahel kestnud juba viimased kümme aastat, sealhulgas on arutatud selle struktuuri vormi ja ülesandeid, ning arvestades, et need läbirääkimised ei ole tulemusi andnud; arvestades, et seepärast ei ole võetud asjakohaseid meetmeid saagi ja eeskätt piiriülese kalapüügi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et suur osa Musta mere probleemidest tuleneb sellest, et puudub vajalik institutsiooniline struktuur, mis koordineeriks ja tegeleks Musta mere kalavarude majandamisega professionaalsel ja spetsialistide tasemel; arvestades, et läbirääkimised niisuguse institutsioonilise struktuuri loomiseks on kalanduspoliitika rakendamisega tegelevate riiklike asutuste vahel kestnud juba viimased kümme aastat, sealhulgas on arutatud selle struktuuri vormi ja ülesandeid, ning arvestades, et need läbirääkimised ei ole tulemusi andnud; arvestades, et seepärast ei ole võetud asjakohaseid meetmeid saagi ja eeskätt piiriülese kalapüügi kontrollimiseks;

| P. | arvestades, et Vahemere üldine kalanduskomisjon, kelle volitused katavad ka Musta mere piirkonda, ei vasta siiani sidusrühmade – eeskätt kalurite – vajadustele ja ootustele sellisel määral nagu võiks, ja peaks ära kasutama kõik vaadeldava piirkonnaga seonduvad olemasolevad vahendid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Vahemere üldine kalanduskomisjon, kelle volitused katavad ka Musta mere piirkonda, ei vasta siiani sidusrühmade – eeskätt kalurite – vajadustele ja ootustele sellisel määral nagu võiks, ja peaks ära kasutama kõik vaadeldava piirkonnaga seonduvad olemasolevad vahendid;

| Q. | arvestades, et Must meri erineb oluliselt Vahemerest oma kalavarude, reostuse taseme, liikide mitmekesisuse, domineerivate liikide, üldise biomassi ja produktiivsuse poolest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Must meri erineb oluliselt Vahemerest oma kalavarude, reostuse taseme, liikide mitmekesisuse, domineerivate liikide, üldise biomassi ja produktiivsuse poolest;

| R. | arvestades, et 2011. aasta jaanuaris võttis Euroopa Parlament vastu raporti Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (9), milles rõhutati ka vajadust kohaldada kalanduses mitmeaastaseid majandamiskavasid, samuti luua eraldi piirkondlik organ Musta mere kalavarude majandamiseks, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2011. aasta jaanuaris võttis Euroopa Parlament vastu raporti Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (9), milles rõhutati ka vajadust kohaldada kalanduses mitmeaastaseid majandamiskavasid, samuti luua eraldi piirkondlik organ Musta mere kalavarude majandamiseks,

Üldist

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tasandil tuleb luua stabiilne, elujõuline ja jätkusuutlik kalandussektor ning konkreetselt Musta mere jaoks on vaja eraldi poliitikat, et kaitsta ja parandada kalavarude olukorda ning tagada Musta mere basseinile vastav kalandussektor, võttes arvesse Musta pere piirkonna eripära ja asjaolu, et Musta mere kalanduspoliitika peaks olema ühise kalanduspoliitika eelseisva reformi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tasandil tuleb luua stabiilne, elujõuline ja jätkusuutlik kalandussektor ning konkreetselt Musta mere jaoks on vaja eraldi poliitikat, et kaitsta ja parandada kalavarude olukorda ning tagada Musta mere basseinile vastav kalandussektor, võttes arvesse Musta pere piirkonna eripära ja asjaolu, et Musta mere kalanduspoliitika peaks olema ühise kalanduspoliitika eelseisva reformi lahutamatu osa;

| 2. | toonitab, et on vaja täpsemaid analüütilisi ja teaduslikke uuringuid, mida koordineeritaks piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et säilitada ja parandada Musta mere basseini kalavarusid ja ökosüsteeme; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et on vaja täpsemaid analüütilisi ja teaduslikke uuringuid, mida koordineeritaks piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et säilitada ja parandada Musta mere basseini kalavarusid ja ökosüsteeme;

| 3. | tunnustab komisjoni jõupingutusi kindlama ja struktureerituma dialoogi edendamiseks Musta mere äärsete ELi mittekuuluvate riikidega ning julgustab komisjoni tegutsema veelgi intensiivsemalt, kuni saavutatakse kogu Musta mere basseini hõlmav rohkem struktureeritud ja piirkonna kalavarude majandamisel piirkondlikku lähenemisviisi arvestav ühine raamistik; |
| --- | --- |

3.

tunnustab komisjoni jõupingutusi kindlama ja struktureerituma dialoogi edendamiseks Musta mere äärsete ELi mittekuuluvate riikidega ning julgustab komisjoni tegutsema veelgi intensiivsemalt, kuni saavutatakse kogu Musta mere basseini hõlmav rohkem struktureeritud ja piirkonna kalavarude majandamisel piirkondlikku lähenemisviisi arvestav ühine raamistik;

| 4. | on seisukohal, et kõik Musta merega seotud otsused ja poliitikad peaksid tuginema kindlatele teaduslikele andmetele ning nõuab, et kõik sidusrühmad teeksid sel eesmärgil koostööd; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kõik Musta merega seotud otsused ja poliitikad peaksid tuginema kindlatele teaduslikele andmetele ning nõuab, et kõik sidusrühmad teeksid sel eesmärgil koostööd;

| 5. | rõhutab, et kalavarude olukorda tuleb pidevalt teaduslikult analüüsida ja kalavarude vaatlemiseks on vaja stabiilset pikaajalist süsteemi ning märgib, et selles analüüsis peaksid osalema kõik Musta mere äärsed riigid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kalavarude olukorda tuleb pidevalt teaduslikult analüüsida ja kalavarude vaatlemiseks on vaja stabiilset pikaajalist süsteemi ning märgib, et selles analüüsis peaksid osalema kõik Musta mere äärsed riigid;

| 6. | julgustab komisjoni kasutama kõiki saadaolevaid diplomaatilisi ja rahalisi vahendeid, mis aitaksid saavutada eduka ja jätkusuutliku kalanduse osas ELi huvidele vastavaid konkreetseid tulemusi, sealhulgas tuleks parimal viisil ära kasutada Euronesti parlamentaarset assambleed ja idapartnerluse algatust, arvestades ELi lähinaabrite otsustavat rolli; |
| --- | --- |

6.

julgustab komisjoni kasutama kõiki saadaolevaid diplomaatilisi ja rahalisi vahendeid, mis aitaksid saavutada eduka ja jätkusuutliku kalanduse osas ELi huvidele vastavaid konkreetseid tulemusi, sealhulgas tuleks parimal viisil ära kasutada Euronesti parlamentaarset assambleed ja idapartnerluse algatust, arvestades ELi lähinaabrite otsustavat rolli;

| 7. | nõuab tugevamat kalandustegevuse seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi, mis soodustab kalavarude pikaajalist säästvat kasutamist ning aitab tulemuslikumalt võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

7.

nõuab tugevamat kalandustegevuse seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi, mis soodustab kalavarude pikaajalist säästvat kasutamist ning aitab tulemuslikumalt võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

| 8. | toetab Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri rahvusvahelist rolli ning nõuab aktiivsemat panustamist ja tulemuslikumat koostööd seoses Musta mere piirkonna kontrollimise, inspekteerimise ja järelevalvega; |
| --- | --- |

8.

toetab Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri rahvusvahelist rolli ning nõuab aktiivsemat panustamist ja tulemuslikumat koostööd seoses Musta mere piirkonna kontrollimise, inspekteerimise ja järelevalvega;

| 9. | on seisukohal, et põhjalähedaste liikide püügi tehnikad tuleks hoolikalt ja üksikasjalikult läbi vaadata, et määrata kindlaks merepõhja jaoks kahjutud või kõige vähem kahjulikud liigid; rõhutab, et põhjalähedaste liikide püügi tehnikate nõuetekohane kasutamine on väga tähtis, et hoida ära meriteo (Rapana venosa) populatsiooni liigset arvukust, mis ohustaks vee looduslikku filtrit – söödavat rannakarpi (Mythilus galloprovincialis), veenuskarpi (Chamelea gallina), söödavaid austreid (Ostrea edulis) ja paljusid muid karpe; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et põhjalähedaste liikide püügi tehnikad tuleks hoolikalt ja üksikasjalikult läbi vaadata, et määrata kindlaks merepõhja jaoks kahjutud või kõige vähem kahjulikud liigid; rõhutab, et põhjalähedaste liikide püügi tehnikate nõuetekohane kasutamine on väga tähtis, et hoida ära meriteo (Rapana venosa) populatsiooni liigset arvukust, mis ohustaks vee looduslikku filtrit – söödavat rannakarpi (Mythilus galloprovincialis), veenuskarpi (Chamelea gallina), söödavaid austreid (Ostrea edulis) ja paljusid muid karpe;

| 10. | on seisukohal, et Mustal merel peaks olema ühenduse poliitikas asjakohane staatus ning selleks tuleks teha vastavaid diplomaatilisi ja teaduslikke jõupingutusi, samuti tuleks Musta mere basseini jätkusuutlikuks kalanduseks eraldada piisavalt rahalisi vahendeid; leiab, et ELi eelarvevahendid peaksid olema paindlikud, kättesaadavad ja läbipaistvad, et EL saaks tagada Musta mere kalanduse jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et Mustal merel peaks olema ühenduse poliitikas asjakohane staatus ning selleks tuleks teha vastavaid diplomaatilisi ja teaduslikke jõupingutusi, samuti tuleks Musta mere basseini jätkusuutlikuks kalanduseks eraldada piisavalt rahalisi vahendeid; leiab, et ELi eelarvevahendid peaksid olema paindlikud, kättesaadavad ja läbipaistvad, et EL saaks tagada Musta mere kalanduse jätkusuutlikkuse;

| 11. | rõhutab, et sidusrühmade dialoog on Musta mere piirkonna integreeritud merenduspoliitika tulemusliku edendamise aluseks; märgib, et integreeritud merenduspoliitika peaks ka lihtsustama konflikti- ja probleemivabade sidemete loomist merendussektorite vahel, võttes arvesse rannikualade jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et sidusrühmade dialoog on Musta mere piirkonna integreeritud merenduspoliitika tulemusliku edendamise aluseks; märgib, et integreeritud merenduspoliitika peaks ka lihtsustama konflikti- ja probleemivabade sidemete loomist merendussektorite vahel, võttes arvesse rannikualade jätkusuutlikku arengut;

| 12. | rõhutab kahepoolse koostöö ja rahvusvaheliste lepingute tähtsust, kuna enamik Musta mere äärseid riike ei ole ELi liikmed ega pea seega täitma ühenduse õigusakte; |
| --- | --- |

12.

rõhutab kahepoolse koostöö ja rahvusvaheliste lepingute tähtsust, kuna enamik Musta mere äärseid riike ei ole ELi liikmed ega pea seega täitma ühenduse õigusakte;

| 13. | on seisukohal, et kõik Musta mere äärsed riigid, eriti ELi liikmesriigid või kandidaatriigid peaksid järgima kalandustegevuse suhtes kohaldatavat ELi ja rahvusvahelist õigust, mille eesmärk on tagada mitte üksnes kalavarude, vaid kogu kalandussektori jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kõik Musta mere äärsed riigid, eriti ELi liikmesriigid või kandidaatriigid peaksid järgima kalandustegevuse suhtes kohaldatavat ELi ja rahvusvahelist õigust, mille eesmärk on tagada mitte üksnes kalavarude, vaid kogu kalandussektori jätkusuutlikkus;

| 14. | julgustab komisjoni jätkuvalt edendama rannikualade arengut jätkusuutliku kalanduse arendamise abil, mis on eriti tähtis kõrge tööpuuduse määraga Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

14.

julgustab komisjoni jätkuvalt edendama rannikualade arengut jätkusuutliku kalanduse arendamise abil, mis on eriti tähtis kõrge tööpuuduse määraga Musta mere piirkonnas;

Konkreetsed märkused

| 15. | väljendab rahulolu komisjoni jõupingutustega luua kalavarude majandamise valdkonnas Türgi ja Venemaa Föderatsiooniga töörühmad, mis oleks aluseks edasistele koostööd käsitlevatele aruteludele; kutsub komisjoni üles laiendama oma jõupingutusi ja dialooge kõikidele Musta mere äärsetele riikidele; kutsub komisjoni üles täielikult ära kasutama olemasolevaid organisatsioone ja asjakohaseid vahendeid, et teha edusamme tegevuspoliitika parema kooskõlastamise suunas; on samas seisukohal, et eraldi Musta mere piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon võiks pikemas perspektiivis tugevdada ja edendada suhtlemist teadusasutuste ning kalurite, tootjate ja töötlejate kutseorganisatsioonide vahel, et lahendada küsimusi ja süvendada koostööd Musta mere piirkonnas; julgustab komisjoni tegema Musta mere riikidega koostööd kahepoolsel tasandil, pidades silmas, et paljud neist ei ole Euroopa Liidu liikmed; |
| --- | --- |

15.

väljendab rahulolu komisjoni jõupingutustega luua kalavarude majandamise valdkonnas Türgi ja Venemaa Föderatsiooniga töörühmad, mis oleks aluseks edasistele koostööd käsitlevatele aruteludele; kutsub komisjoni üles laiendama oma jõupingutusi ja dialooge kõikidele Musta mere äärsetele riikidele; kutsub komisjoni üles täielikult ära kasutama olemasolevaid organisatsioone ja asjakohaseid vahendeid, et teha edusamme tegevuspoliitika parema kooskõlastamise suunas; on samas seisukohal, et eraldi Musta mere piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon võiks pikemas perspektiivis tugevdada ja edendada suhtlemist teadusasutuste ning kalurite, tootjate ja töötlejate kutseorganisatsioonide vahel, et lahendada küsimusi ja süvendada koostööd Musta mere piirkonnas; julgustab komisjoni tegema Musta mere riikidega koostööd kahepoolsel tasandil, pidades silmas, et paljud neist ei ole Euroopa Liidu liikmed;

| 16. | rõhutab vajadust uurida edaspidi võimalust luua Musta mere piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, mis kooskõlastaks teadusuuringuid, analüüsiks kalavarude olukorda ja viiks ellu ohustatud liikide vaatlust käsitlevat eraldi poliitikat; märgib, et see organisatsioon võiks teha ka soovitusi kalandust käsitlevate mitmeaastaste majandamiskavade osas ja jagada Musta mere äärsetele riikidele kvoote; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust uurida edaspidi võimalust luua Musta mere piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, mis kooskõlastaks teadusuuringuid, analüüsiks kalavarude olukorda ja viiks ellu ohustatud liikide vaatlust käsitlevat eraldi poliitikat; märgib, et see organisatsioon võiks teha ka soovitusi kalandust käsitlevate mitmeaastaste majandamiskavade osas ja jagada Musta mere äärsetele riikidele kvoote;

| 17. | nõuab tungivalt, et EL kasutaks diplomaatilisi vahendeid, et veenda võimalikult paljusid ELi mittekuuluvaid Musta mere äärseid riike ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtete rakendamise vajalikkuses, eriti mitmeaastaste majandamiskavade kohaldamisel; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et EL kasutaks diplomaatilisi vahendeid, et veenda võimalikult paljusid ELi mittekuuluvaid Musta mere äärseid riike ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtete rakendamise vajalikkuses, eriti mitmeaastaste majandamiskavade kohaldamisel;

| 18. | usub, et ELi vahendeid tuleks kasutada teadustegevuses, et edendada ja lihtsustada Euroopa teadlaste rühmade koostööd kolleegidega Ukrainast, Venemaa Föderatsioonist, Gruusiast ja Türgist; |
| --- | --- |

18.

usub, et ELi vahendeid tuleks kasutada teadustegevuses, et edendada ja lihtsustada Euroopa teadlaste rühmade koostööd kolleegidega Ukrainast, Venemaa Föderatsioonist, Gruusiast ja Türgist;

| 19. | on seisukohal, et ELi tegevus Musta mere kalanduse valdkonnas ja eeskätt integreeritud merenduspoliitika peaks olema suunatud peamiselt väikesemahulisele kalapüügile, mis on selle piirkonna jaoks ja rannikualade majandusliku olukorra jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et ELi tegevus Musta mere kalanduse valdkonnas ja eeskätt integreeritud merenduspoliitika peaks olema suunatud peamiselt väikesemahulisele kalapüügile, mis on selle piirkonna jaoks ja rannikualade majandusliku olukorra jaoks otsustava tähtsusega;

| 20. | toonitab, et ELi ühine kalanduspoliitika peaks julgustama kalurite kutseorganisatsioonide ning kalandus- ja akvakultuurisektori valdkondlike organisatsioonide loomist Musta mere piirkonnas, kus need puuduvad või ei ole kaugeltki piisavalt arenenud; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et ELi ühine kalanduspoliitika peaks julgustama kalurite kutseorganisatsioonide ning kalandus- ja akvakultuurisektori valdkondlike organisatsioonide loomist Musta mere piirkonnas, kus need puuduvad või ei ole kaugeltki piisavalt arenenud;

| 21. | on seisukohal, et praegu rakendatav iga-aastase lubatud kogupüügi ja kvootide põhimõte ei tohiks olla ainus võimalus Musta mere kalavarude majandamiseks; on veendunud, et mitmeaastaste majandamiskavade koostamist tuleb edendada ning need võivad muuta selgemaks ELi eesmärgid Musta mere piirkonna kalavarude valdkonnas ja ELi visiooni selle basseini tuleviku kohta; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et praegu rakendatav iga-aastase lubatud kogupüügi ja kvootide põhimõte ei tohiks olla ainus võimalus Musta mere kalavarude majandamiseks; on veendunud, et mitmeaastaste majandamiskavade koostamist tuleb edendada ning need võivad muuta selgemaks ELi eesmärgid Musta mere piirkonna kalavarude valdkonnas ja ELi visiooni selle basseini tuleviku kohta;

| 22. | rõhutab, et kõigi osapoolte jätkusuutlikuks kalandustegevuseks Mustal merel on vaja piirkonna kõigi sidusrühmade ühist ja koordineeritud pikaajalist lähenemisviisi ning tervitab seetõttu heade tavade vahetamist asjaomaste sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kõigi osapoolte jätkusuutlikuks kalandustegevuseks Mustal merel on vaja piirkonna kõigi sidusrühmade ühist ja koordineeritud pikaajalist lähenemisviisi ning tervitab seetõttu heade tavade vahetamist asjaomaste sidusrühmade vahel;

| 23. | tuletab meelde, kui tähtis on kalanduse selline juhtimine, mis tagab ökosüsteemide elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse, seadusliku kalandustegevuse ning võitluse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; nõuab Euroopa rannavalve loomist liikmesriikide vahelise tõhusa koostöö arendamiseks, et suurendada mereohutust ning võidelda meredel ja eeskätt Mustal merel ilmnevate uute ohtude vastu; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, kui tähtis on kalanduse selline juhtimine, mis tagab ökosüsteemide elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse, seadusliku kalandustegevuse ning võitluse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; nõuab Euroopa rannavalve loomist liikmesriikide vahelise tõhusa koostöö arendamiseks, et suurendada mereohutust ning võidelda meredel ja eeskätt Mustal merel ilmnevate uute ohtude vastu;

| 24. | on seisukohal, et mitmeaastased majandamiskavad on väga kasulikud nii kalandussektori majandusliku olukorra kui ka Musta mere ökosüsteemide keskkonnaseisundi jaoks; usub, et mitmeaastaste majandamiskavade lähenemisviisiga peaks kaasnema tõhus kontroll saagi üle; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et mitmeaastased majandamiskavad on väga kasulikud nii kalandussektori majandusliku olukorra kui ka Musta mere ökosüsteemide keskkonnaseisundi jaoks; usub, et mitmeaastaste majandamiskavade lähenemisviisiga peaks kaasnema tõhus kontroll saagi üle;

| 25. | rõhutab vajadust ergutada Musta mere küsimuste teaduslikku uurimist, nii et vastutavad Euroopa, piirkondlikud ja riiklikud ametivõimud saaksid otsuste tegemisel arvesse võtta nende majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju; peab vajalikuks viia läbi üksikasjalikke kooskõlastatud teadusuuringuid, et anda selged ja ühesed vastused küsimustele seoses kalavarude majandamisega ning kalapüügimeetodite (nt traalpüügi) võimaliku mõjuga, sest kui mõjude kohta uurimused puuduvad, ei saa ka teha tõsiseltvõetavaid järeldusi; on seisukohal, et Musta mere kalavarusid käsitlevaid uurimisprogramme ja projekte, nagu SESAME, KNOWSEAS, WISER ja BlackSeaFish tuleb jätkuvalt ergutada; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust ergutada Musta mere küsimuste teaduslikku uurimist, nii et vastutavad Euroopa, piirkondlikud ja riiklikud ametivõimud saaksid otsuste tegemisel arvesse võtta nende majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju; peab vajalikuks viia läbi üksikasjalikke kooskõlastatud teadusuuringuid, et anda selged ja ühesed vastused küsimustele seoses kalavarude majandamisega ning kalapüügimeetodite (nt traalpüügi) võimaliku mõjuga, sest kui mõjude kohta uurimused puuduvad, ei saa ka teha tõsiseltvõetavaid järeldusi; on seisukohal, et Musta mere kalavarusid käsitlevaid uurimisprogramme ja projekte, nagu SESAME, KNOWSEAS, WISER ja BlackSeaFish tuleb jätkuvalt ergutada;

*

* *

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina, Venemaa Föderatsiooni, Gruusia ja Türgi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina, Venemaa Föderatsiooni, Gruusia ja Türgi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 37.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0025.

(3)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 15.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0386.

(5)  ELT L 343, 29.12.2010, lk 2.

(6)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 50.

(7)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(8)  http://www.grid.unep.ch/bsein/tda/main.htm.

(9)  Vaata Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/43

---

Teisipäev, 13. september 2011Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutus

P7_TA(2011)0366

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemide kohta (2011/2072(INI))

2013/C 51 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiivi 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiivi 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (IPPC direktiiv) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (IPPC direktiiv) (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (keskkonnamõju hindamise direktiiv) (4), mida on muudetud direktiividega 97/11/EÜ (5), 2003/35/EÜ (6) ja 2009/31/EÜ (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (keskkonnamõju hindamise direktiiv) (4), mida on muudetud direktiividega 97/11/EÜ (5), 2003/35/EÜ (6) ja 2009/31/EÜ (7);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (keskkonnavastutuse direktiiv) (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (keskkonnavastutuse direktiiv) (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002 (muudetud), millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002 (muudetud), millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (9);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2038/2006 Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2038/2006 Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (11);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi tegevuse kohta naftamaardlate uurimisel ja nafta tootmisel Euroopas (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi tegevuse kohta naftamaardlate uurimisel ja nafta tootmisel Euroopas (12);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemid“ (KOM(2010)0560); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Avamerel nafta ja gaasi tootmise ohutusega seotud probleemid“ (KOM(2010)0560);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 11 ja 191; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 11 ja 191;

| — | võttes arvesse Deepwater Horizoni juhtumit, mis tõi kaasa traagilisi inimkaotusi ja suurt keskkonnakahju; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Deepwater Horizoni juhtumit, mis tõi kaasa traagilisi inimkaotusi ja suurt keskkonnakahju;

| — | võttes arvesse BP Deepwater Horizoni naftalekke ja avamerepuurimise küsimustega tegeleva USA riikliku komisjoni lõpparuannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse BP Deepwater Horizoni naftalekke ja avamerepuurimise küsimustega tegeleva USA riikliku komisjoni lõpparuannet;

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv) (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv) (13);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja tööhõive- ning sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0290/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja tööhõive- ning sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0290/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 194 kinnitatakse selgesõnaliselt liikmesriikide õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, võttes samas arvesse ka solidaarsust ja keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 194 kinnitatakse selgesõnaliselt liikmesriikide õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, võttes samas arvesse ka solidaarsust ja keskkonnakaitset;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 on kinnitatud asjaolu, et liidu keskkonnapoliitika eesmärk peab olema kaitstuse kõrge tase ning see peab põhinema ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 on kinnitatud asjaolu, et liidu keskkonnapoliitika eesmärk peab olema kaitstuse kõrge tase ning see peab põhinema ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma;

| C. | arvestades, et kohalikud nafta ja gaasi allikad aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa praeguse energiavajaduse katmisele ning neil on praegu väga tähtis osa energiajulgeoleku ja energia mitmekesisuse tagamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohalikud nafta ja gaasi allikad aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa praeguse energiavajaduse katmisele ning neil on praegu väga tähtis osa energiajulgeoleku ja energia mitmekesisuse tagamisel;

| D. | arvestades, et suureneb avameretegevus ELiga külgnevatel aladel, mille suhtes ei kehti ELi õigus, kuid kus iga õnnetus võib mõjutada ELi territooriumi, ja arvestades, et paljud nendest aladest on praegu poliitiliselt ebastabiilsed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suureneb avameretegevus ELiga külgnevatel aladel, mille suhtes ei kehti ELi õigus, kuid kus iga õnnetus võib mõjutada ELi territooriumi, ja arvestades, et paljud nendest aladest on praegu poliitiliselt ebastabiilsed;

| E. | arvestades, et juba on olemas laiaulatuslik rahvusvaheline õigusnormistik ja rahvusvahelised konventsioonid, mis hõlmavad meresid, sh Euroopa veealasid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et juba on olemas laiaulatuslik rahvusvaheline õigusnormistik ja rahvusvahelised konventsioonid, mis hõlmavad meresid, sh Euroopa veealasid;

| F. | arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsioon loob õigusraamistiku, millele peab vastama ookeanil ja merel toimuv tegevus, sh mandrilava ja majandusvööndi piiritlemine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsioon loob õigusraamistiku, millele peab vastama ookeanil ja merel toimuv tegevus, sh mandrilava ja majandusvööndi piiritlemine;

| G. | arvestades, et tuleb tagada nafta ja maagaasi maardlate uurimise ohutus ja terviklikkus ning Euroopa kodanike ja keskkonna maksimaalne kaitse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tuleb tagada nafta ja maagaasi maardlate uurimise ohutus ja terviklikkus ning Euroopa kodanike ja keskkonna maksimaalne kaitse;

| H. | arvestades, et õnnetuse mõjud võivad olla piiriülesed ning seetõttu on õigustatud ELi eelnevalt ettevalmistatud saastele reageerimise strateegia kasutamine, milles võetakse arvesse õnnetusjuhtumeid ELi vetest väljaspool; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õnnetuse mõjud võivad olla piiriülesed ning seetõttu on õigustatud ELi eelnevalt ettevalmistatud saastele reageerimise strateegia kasutamine, milles võetakse arvesse õnnetusjuhtumeid ELi vetest väljaspool;

| I. | arvestades, et Deepwater Horizoni naftaleke näitas äärmuslikes oludes nafta käitlemise võimalikke katastroofilisi tagajärgi keskkonnale ja inimestele ning tohutuid majanduslikke kulusid, mis on seotud sellise keskkonnamõjuga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Deepwater Horizoni naftaleke näitas äärmuslikes oludes nafta käitlemise võimalikke katastroofilisi tagajärgi keskkonnale ja inimestele ning tohutuid majanduslikke kulusid, mis on seotud sellise keskkonnamõjuga;

| J. | arvestades, et mõned BP Deepwater Horizoni naftalekke ja avamerepuurimise küsimustega tegeleva USA riikliku komisjoni mõned soovitused peegeldavad paljusid tavasid, mis on valitsenud ELi osades vähemalt 20 aastat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõned BP Deepwater Horizoni naftalekke ja avamerepuurimise küsimustega tegeleva USA riikliku komisjoni mõned soovitused peegeldavad paljusid tavasid, mis on valitsenud ELi osades vähemalt 20 aastat;

| K. | arvestades, et Mehhiko lahe puurimisplatvormi Deepwater Horizon naftalekke tõttu tuleb ELil kiiresti ja vastavalt vajadusele põhjalikult läbi vaadata oma vastavad õigusaktid ja õiguslik regulatsioon, mis käsitleb ettevaatusprintsiipi ja põhimõtet, et tuleb võtta ennetavaid meetmeid avamerel nafta ja gaasi tootmise ning puurimistegevuse kõigis aspektides, sealhulgas seoses nafta ja gaasi ohutu edasitoimetamisega merepõhjas või allpool merepõhja tema territooriumil paiknevates veealustes torujuhtmetes; arvestades, et parlament tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon soovib kiiresti täita ELi kehtivates õigusaktides olevad lüngad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Mehhiko lahe puurimisplatvormi Deepwater Horizon naftalekke tõttu tuleb ELil kiiresti ja vastavalt vajadusele põhjalikult läbi vaadata oma vastavad õigusaktid ja õiguslik regulatsioon, mis käsitleb ettevaatusprintsiipi ja põhimõtet, et tuleb võtta ennetavaid meetmeid avamerel nafta ja gaasi tootmise ning puurimistegevuse kõigis aspektides, sealhulgas seoses nafta ja gaasi ohutu edasitoimetamisega merepõhjas või allpool merepõhja tema territooriumil paiknevates veealustes torujuhtmetes; arvestades, et parlament tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon soovib kiiresti täita ELi kehtivates õigusaktides olevad lüngad;

| L. | arvestades, et Mehhiko lahe katastroof on sundinud tööstust ja pädevaid asutusi looma foorumeid, nagu GIRG (14) ja OSPRAG (15), et teha katastroofist järeldused, ning arvestades, et paljud nendest algatustest on juba andnud konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Mehhiko lahe katastroof on sundinud tööstust ja pädevaid asutusi looma foorumeid, nagu GIRG (14) ja OSPRAG (15), et teha katastroofist järeldused, ning arvestades, et paljud nendest algatustest on juba andnud konkreetseid tulemusi;

| M. | arvestades, et riiklikud naftaettevõtted annavad 52 % maailma naftatoodangust ja 2007. aastal kontrollisid nad 88 % teadaolevatest naftavarudest, ning arvestades, et nende tähtsus rahvusvaheliste naftaettevõtete suhtes suureneb märgatavalt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riiklikud naftaettevõtted annavad 52 % maailma naftatoodangust ja 2007. aastal kontrollisid nad 88 % teadaolevatest naftavarudest, ning arvestades, et nende tähtsus rahvusvaheliste naftaettevõtete suhtes suureneb märgatavalt;

| N. | arvestades, et liikmesriikide erinevad reguleerimismehhanismid raskendavad ohutusmeetmete terviklikkuse tagamist, suurendavad ettevõtjate kulusid ning kahjustavad siseturu nõuetekohast ja sujuvat toimimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikide erinevad reguleerimismehhanismid raskendavad ohutusmeetmete terviklikkuse tagamist, suurendavad ettevõtjate kulusid ning kahjustavad siseturu nõuetekohast ja sujuvat toimimist;

| O. | arvestades, et vastavalt tõenditele võib loa andmise protsessi lahutamine tervishoiu ja ohutuse hindamisest hoida ära võimalikud huvide konfliktid või segaduse eesmärkide suhtes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt tõenditele võib loa andmise protsessi lahutamine tervishoiu ja ohutuse hindamisest hoida ära võimalikud huvide konfliktid või segaduse eesmärkide suhtes;

| P. | arvestades, et riiklikud reguleerivad asutused peavad enne litsentsi ja puurimistöödeks lõpliku loa andmist hindama rahalist elujõulisust ja suutlikkust ning kindlustama piisavate rahaliste vahendite, sh vastutuskindlustuse ja ühenduse fondide olemasolu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et riiklikud reguleerivad asutused peavad enne litsentsi ja puurimistöödeks lõpliku loa andmist hindama rahalist elujõulisust ja suutlikkust ning kindlustama piisavate rahaliste vahendite, sh vastutuskindlustuse ja ühenduse fondide olemasolu;

| Q. | arvestades, et juba on olemas erinevaid rahvusvahelisi foorumeid, näiteks NSOAF (16), kus seadusandjad saavad vahetada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et juba on olemas erinevaid rahvusvahelisi foorumeid, näiteks NSOAF (16), kus seadusandjad saavad vahetada parimaid tavasid;

| R. | arvestades, et Euroopa Komisjon juba osaleb ELi nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioonis (OSPAR) (17), mis on piirkondlik konventsioon Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitsmiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Komisjon juba osaleb ELi nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioonis (OSPAR) (17), mis on piirkondlik konventsioon Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitsmiseks;

| S. | arvestades, et on olemas õnnetusjuhtumitest teatamise mehhanismid, kaasa arvatud OSPARi iga-aastane aruanne heitmete, lekete ja õhuheite kohta, ning arvestades, et mitteregulatiivseid kanaleid, nagu NSOAFi nn ohutusbülletäänid, saab kasutada sellistest juhtumistest saadud õppetundide levitamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on olemas õnnetusjuhtumitest teatamise mehhanismid, kaasa arvatud OSPARi iga-aastane aruanne heitmete, lekete ja õhuheite kohta, ning arvestades, et mitteregulatiivseid kanaleid, nagu NSOAFi nn ohutusbülletäänid, saab kasutada sellistest juhtumistest saadud õppetundide levitamiseks;

| T. | arvestades, et arvukates kehtivates kokkulepetes, nagu OCESi kokkulepe (18), on juba täpsustatud menetlused rahvusvaheliseks reageerimiseks rahvusvahelise tähtsusega lekete korral; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et arvukates kehtivates kokkulepetes, nagu OCESi kokkulepe (18), on juba täpsustatud menetlused rahvusvaheliseks reageerimiseks rahvusvahelise tähtsusega lekete korral;

| U. | arvestades, et ELi masinadirektiiv kehtib üldiselt avamerel asuvate nafta- ja gaasipuurimisseadmete kohta, kuid sellest on välja jäetud ujuvad merepuurplatvormid ja nendel asuvad seadmed; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi masinadirektiiv kehtib üldiselt avamerel asuvate nafta- ja gaasipuurimisseadmete kohta, kuid sellest on välja jäetud ujuvad merepuurplatvormid ja nendel asuvad seadmed;

| V. | arvestades, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet juba osutab komisjonile tehnilist abi ELi mereohutuse alaste õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel ning talle on antud tööülesandeid naftasaastele reageerimise, satelliitseire ning laevade kaugtuvastuse ja kaugseire alal; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet juba osutab komisjonile tehnilist abi ELi mereohutuse alaste õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel ning talle on antud tööülesandeid naftasaastele reageerimise, satelliitseire ning laevade kaugtuvastuse ja kaugseire alal;

| W. | arvestades, et vastutus igasuguse naftareostuse puhastamise ja tekitatud kahju hüvitamise eest põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 191, milles kehtestatakse põhimõte, et saastaja maksab, ning seda vastutust kajastatakse teisestes õigusaktides, nagu keskkonnavastutuse direktiiv ja jäätmedirektiiv; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vastutus igasuguse naftareostuse puhastamise ja tekitatud kahju hüvitamise eest põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 191, milles kehtestatakse põhimõte, et saastaja maksab, ning seda vastutust kajastatakse teisestes õigusaktides, nagu keskkonnavastutuse direktiiv ja jäätmedirektiiv;

| X. | arvestades, et Põhjamere kohta on juba olemas naftasaaste vabatahtliku hüvitamise kava, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Põhjamere kohta on juba olemas naftasaaste vabatahtliku hüvitamise kava,

Reguleeriv lähenemisviis

| 1. | tunnistab, et süsivesinikuvarude uurimise ja kasutamise litsentside ning muude lubade väljastamine on liikmesriikide eesõigus ning igasugune tegevuse peatamine jääb asjaomase liikmesriigi otsustada; rõhutab siiski, et loaandmismenetlus peab vastama teatavatele ELi ühistele kriteeriumidele, ning toonitab asjaolu, et liikmesriigid peaksid süsivesinikuvarude uurimise ja kasutamise lubade väljastamisel kohaldama ettevaatusprintsiipi; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et süsivesinikuvarude uurimise ja kasutamise litsentside ning muude lubade väljastamine on liikmesriikide eesõigus ning igasugune tegevuse peatamine jääb asjaomase liikmesriigi otsustada; rõhutab siiski, et loaandmismenetlus peab vastama teatavatele ELi ühistele kriteeriumidele, ning toonitab asjaolu, et liikmesriigid peaksid süsivesinikuvarude uurimise ja kasutamise lubade väljastamisel kohaldama ettevaatusprintsiipi;

| 2. | rõhutab seetõttu, et kuigi kogu ELis on vaja kindlustada kõrged ohutusstandardid, oleks üle-Euroopalise moratooriumi kehtestamine igasugusele uuele süvamere naftapuurimistegevusele ELi vetes siiski ebaproportsionaalne reaktsioon; |
| --- | --- |

2.

rõhutab seetõttu, et kuigi kogu ELis on vaja kindlustada kõrged ohutusstandardid, oleks üle-Euroopalise moratooriumi kehtestamine igasugusele uuele süvamere naftapuurimistegevusele ELi vetes siiski ebaproportsionaalne reaktsioon;

| 3. | rõhutab, et iga liikmesriigi õigusaktide ja eeskirjadega tuleb kindlustada, et kõik käitajad esitaksid riskil põhineva ja kohaspetsiifilise riskianalüüsi, mis kohustab neid täielikult tõendama asjaomastele tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaasutustele, et kõiki kohaspetsiifilisi ja muid riske on arvesse võetud ja kõigi rajatiste puhul rakendatakse kontrolli; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et iga liikmesriigi õigusaktide ja eeskirjadega tuleb kindlustada, et kõik käitajad esitaksid riskil põhineva ja kohaspetsiifilise riskianalüüsi, mis kohustab neid täielikult tõendama asjaomastele tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaasutustele, et kõiki kohaspetsiifilisi ja muid riske on arvesse võetud ja kõigi rajatiste puhul rakendatakse kontrolli;

| 4. | rõhutab, et kõikides liikmesriikide õigusaktide ja eeskirjade kogumites tuleks kohaldada mõjusat korda, mis oleks kooskõlas praeguse parima tavaga, mille kohaselt kõikide naftapuurimise taotlustega käib kaasas riskianalüüs, mis tuleb heaks kiita enne tegevuse alustamist, sh sõltumatu kolmandate isikute poolt läbiviidav järelevalve ja korrapärased kontrollid, mida regulaarselt ja sobiva ajavahemiku tagant teostavad sõltumatud eksperdid; rõhutab, et puurimistöödele eelnevad nn regulatiivsed pidepunktid ning samuti iga käitise ülevaatamine sõltumatute ekspertide poolt sobivate ajavahemike järel tagab veelgi kindlamini, et kõigi riskidega on arvestatud ja neid on leevendatud; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõikides liikmesriikide õigusaktide ja eeskirjade kogumites tuleks kohaldada mõjusat korda, mis oleks kooskõlas praeguse parima tavaga, mille kohaselt kõikide naftapuurimise taotlustega käib kaasas riskianalüüs, mis tuleb heaks kiita enne tegevuse alustamist, sh sõltumatu kolmandate isikute poolt läbiviidav järelevalve ja korrapärased kontrollid, mida regulaarselt ja sobiva ajavahemiku tagant teostavad sõltumatud eksperdid; rõhutab, et puurimistöödele eelnevad nn regulatiivsed pidepunktid ning samuti iga käitise ülevaatamine sõltumatute ekspertide poolt sobivate ajavahemike järel tagab veelgi kindlamini, et kõigi riskidega on arvestatud ja neid on leevendatud;

| 5. | nõuab, et igast riskianalüüsist kujuneks muutuv ja arenev dokument, et materiaal-tehniliseks või seadmete muudatuseks oleks vajalik asjaomaste pädevate asutuste heakskiit, ning rõhutab, et kõik riskianalüüsid tuleks vähemalt iga viie aasta järel läbi vaadata, sh sõltumatute reguleerivate asutuste poolt; rõhutab, et kõik kohapealsed menetlused ja seadmed, mis on mõeldud võimalikele plahvatustele reageerimiseks, peavad olema kantud riskianalüüsi; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et igast riskianalüüsist kujuneks muutuv ja arenev dokument, et materiaal-tehniliseks või seadmete muudatuseks oleks vajalik asjaomaste pädevate asutuste heakskiit, ning rõhutab, et kõik riskianalüüsid tuleks vähemalt iga viie aasta järel läbi vaadata, sh sõltumatute reguleerivate asutuste poolt; rõhutab, et kõik kohapealsed menetlused ja seadmed, mis on mõeldud võimalikele plahvatustele reageerimiseks, peavad olema kantud riskianalüüsi;

| 6. | tunnistab, et juba on olemas eeskirjade ja parimate tavade kogum ja on veendunud, et igasugune eriotstarbeline uus ELi õigusakt võib destabiliseerida kehtivat eeskirjade kogumit, mistõttu võidakse eemalduda riskianalüüsil põhinevast äraproovitud lähenemisviisist, samuti rõhutab, et uute õigusaktidega tohi üritada dubleerida või ohustada olemasolevat parimat tava; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et juba on olemas eeskirjade ja parimate tavade kogum ja on veendunud, et igasugune eriotstarbeline uus ELi õigusakt võib destabiliseerida kehtivat eeskirjade kogumit, mistõttu võidakse eemalduda riskianalüüsil põhinevast äraproovitud lähenemisviisist, samuti rõhutab, et uute õigusaktidega tohi üritada dubleerida või ohustada olemasolevat parimat tava;

| 7. | toetab komisjoni soovi kooskõlastatult liikmesriikidega muuta miinimumstandardid ELis rangemaks; on veendunud, et kõikides õigusaktides tuleks käsitleda ohutust ja keskkonnaprobleeme ja kõigil avamere nafta- ja gaasitootmise aladel tuleks kohaldada kõrgeimaid ohutus- ja keskkonnastandardeid; nõuab sõltumatu kolmanda osapoole kaasamist, et suurendada õnnetuse korral kooskõlastamise taset; soovitab selle rolli andmist Euroopa Meresõiduohutuse Ametile; |
| --- | --- |

7.

toetab komisjoni soovi kooskõlastatult liikmesriikidega muuta miinimumstandardid ELis rangemaks; on veendunud, et kõikides õigusaktides tuleks käsitleda ohutust ja keskkonnaprobleeme ja kõigil avamere nafta- ja gaasitootmise aladel tuleks kohaldada kõrgeimaid ohutus- ja keskkonnastandardeid; nõuab sõltumatu kolmanda osapoole kaasamist, et suurendada õnnetuse korral kooskõlastamise taset; soovitab selle rolli andmist Euroopa Meresõiduohutuse Ametile;

| 8. | nõuab keskkonnamõju hindamise direktiivi (19) reguleerimisala laiendamist selliselt, et see hõlmaks avamereprojektide kõiki etappe (uuringu- ja tootmisetapp), ning nõuab eritingimuste kehtestamist keskkonnamõju hindamisele süvavete, keeruliste puuraukude ja probleemsete puurimistingimuste korral ning nafta/gaasi edasitoimetamise korral merepõhjas/allpool merepõhja paiknevates veealustes torujuhtmetes; on arvamusel, et lisaks peaks komisjon tagama, et riiklike asutuste heakskiidetud avamereprojektide keskkonnamõju hindamine sisaldaks korda, mida käitajal tuleb järgida kasutuselt kõrvaldamise etapis; palub komisjonil vaadata läbi keskkonnamõju hindamist käsitlevad õigusnormid ja kehtestada nõue, et keskkonnamõju hindamise menetlused tuleb tellida kliendist sõltumatutelt ekspertidelt; |
| --- | --- |

8.

nõuab keskkonnamõju hindamise direktiivi (19) reguleerimisala laiendamist selliselt, et see hõlmaks avamereprojektide kõiki etappe (uuringu- ja tootmisetapp), ning nõuab eritingimuste kehtestamist keskkonnamõju hindamisele süvavete, keeruliste puuraukude ja probleemsete puurimistingimuste korral ning nafta/gaasi edasitoimetamise korral merepõhjas/allpool merepõhja paiknevates veealustes torujuhtmetes; on arvamusel, et lisaks peaks komisjon tagama, et riiklike asutuste heakskiidetud avamereprojektide keskkonnamõju hindamine sisaldaks korda, mida käitajal tuleb järgida kasutuselt kõrvaldamise etapis; palub komisjonil vaadata läbi keskkonnamõju hindamist käsitlevad õigusnormid ja kehtestada nõue, et keskkonnamõju hindamise menetlused tuleb tellida kliendist sõltumatutelt ekspertidelt;

| 9. | kutsub komisjoni üles uurima praegust reguleerivat raamistikku seoses olemasoleva puurimisinfrastruktuuri kasutuselt kõrvaldamisega ja selgitama vajaduse korral õigusaktide kaudu ettevõtjate kohustust tagada ohutu demonteerimine ning nende vastutust kasutuselt kõrvaldamisest tingitud keskkonnakahju korral ja keskkonnakahju korral, mida puurplatvormid põhjustavad pärast kasutuselt kõrvaldamist; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles uurima praegust reguleerivat raamistikku seoses olemasoleva puurimisinfrastruktuuri kasutuselt kõrvaldamisega ja selgitama vajaduse korral õigusaktide kaudu ettevõtjate kohustust tagada ohutu demonteerimine ning nende vastutust kasutuselt kõrvaldamisest tingitud keskkonnakahju korral ja keskkonnakahju korral, mida puurplatvormid põhjustavad pärast kasutuselt kõrvaldamist;

| 10. | palub komisjonil kaaluda õigusaktides sisalduvate, maismaal esineva ohu ohjeldamist puudutavate usaldusväärsete põhimõtete (Seveso II (20) ja III (21)) laiendamist avamerel nafta ja gaasi tootmist käsitlevatele õigusaktidele; seni ning juhul, kui komisjon ei algata selliseid uusi konkreetseid õigusakte, palub komisjonil uuesti läbi vaadata direktiivi Seveso III ettepanek, et laiendada direktiivi reguleerimisala ka naftapuurtornidele ja veealustele torujuhtmetele, mis paiknevad merepõhjas/allpool merepõhja ja nafta- või gaasileiukohtade uurimise kõikidele etappidele kuni puuraugu kasutuselt kõrvaldamiseni; väljendab heameelt Seveso II direktiivi läbivaatamist käsitleva komisjoni seletuskirja üle, milles komisjon teatab, et ta leiab kõige asjakohasema lahenduse keskkonnakaitsealaste õigusaktide tugevdamiseks; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil kaaluda õigusaktides sisalduvate, maismaal esineva ohu ohjeldamist puudutavate usaldusväärsete põhimõtete (Seveso II (20) ja III (21)) laiendamist avamerel nafta ja gaasi tootmist käsitlevatele õigusaktidele; seni ning juhul, kui komisjon ei algata selliseid uusi konkreetseid õigusakte, palub komisjonil uuesti läbi vaadata direktiivi Seveso III ettepanek, et laiendada direktiivi reguleerimisala ka naftapuurtornidele ja veealustele torujuhtmetele, mis paiknevad merepõhjas/allpool merepõhja ja nafta- või gaasileiukohtade uurimise kõikidele etappidele kuni puuraugu kasutuselt kõrvaldamiseni; väljendab heameelt Seveso II direktiivi läbivaatamist käsitleva komisjoni seletuskirja üle, milles komisjon teatab, et ta leiab kõige asjakohasema lahenduse keskkonnakaitsealaste õigusaktide tugevdamiseks;

| 11. | märgib, et tööstusheidete direktiivi põhisätteid ei kohaldata avamerel nafta ja gaasi tootmisele (22); soovitab, et komisjon lisaks I lisa punkti 1 alapunktile 5 „avamerel nafta ja gaasi tootmise”, kui osa esimesest reguleerimisala läbivaatamisest, mis tuleb lõpule viia 31. detsembriks 2011, ning soovitab, et saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo määratleks avamerel nafta ja gaasi tootmiseks parimad võimalikud tavad; |
| --- | --- |

11.

märgib, et tööstusheidete direktiivi põhisätteid ei kohaldata avamerel nafta ja gaasi tootmisele (22); soovitab, et komisjon lisaks I lisa punkti 1 alapunktile 5 „avamerel nafta ja gaasi tootmise”, kui osa esimesest reguleerimisala läbivaatamisest, mis tuleb lõpule viia 31. detsembriks 2011, ning soovitab, et saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo määratleks avamerel nafta ja gaasi tootmiseks parimad võimalikud tavad;

| 12. | on rahul komisjoni kavatsusega vaadata läbi direktiiv 92/91/EMÜ ning nõuab ühistel standarditel põhinevat lähenemisviisi, et vältida ühe ettevõtte piires eri paikades tegutsevate töötajate erinevat kohtlemist; lisaks nõuab läbipaistvaid, tõhusaid ja kooskõlastatud eeskirju kõigi töötajate jaoks, kes tegelevad avamerel nafta ja gaasi tootmisega, samuti nii kehtivate õigusaktide tulemuslikkuse kui ka nende edasise ühtlustamise võimaluste hindamist; |
| --- | --- |

12.

on rahul komisjoni kavatsusega vaadata läbi direktiiv 92/91/EMÜ ning nõuab ühistel standarditel põhinevat lähenemisviisi, et vältida ühe ettevõtte piires eri paikades tegutsevate töötajate erinevat kohtlemist; lisaks nõuab läbipaistvaid, tõhusaid ja kooskõlastatud eeskirju kõigi töötajate jaoks, kes tegelevad avamerel nafta ja gaasi tootmisega, samuti nii kehtivate õigusaktide tulemuslikkuse kui ka nende edasise ühtlustamise võimaluste hindamist;

| 13. | palub Euroopa Liidul edendada kogu nafta- ja gaasitööstuse sektoris Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööohutuse ja töötervishoiu juhtimissüsteeme käsitlevate suuniste (ILO-OSH 2001) kohaldamist; |
| --- | --- |

13.

palub Euroopa Liidul edendada kogu nafta- ja gaasitööstuse sektoris Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööohutuse ja töötervishoiu juhtimissüsteeme käsitlevate suuniste (ILO-OSH 2001) kohaldamist;

| 14. | hoiatab siiski, et õigusaktide tõhusus sõltub lõppkokkuvõttes selle rakendamise tõhususest asjaomaste Euroopa ja riiklike asutuste ja organite poolt, kes rakendavad, haldavad ja jõustavad asjakohaseid õigusakte; on veendunud, et komisjon peab jääma aktiivseks ja tagama, et liikmesriikide asutused järgiksid nõudeid; |
| --- | --- |

14.

hoiatab siiski, et õigusaktide tõhusus sõltub lõppkokkuvõttes selle rakendamise tõhususest asjaomaste Euroopa ja riiklike asutuste ja organite poolt, kes rakendavad, haldavad ja jõustavad asjakohaseid õigusakte; on veendunud, et komisjon peab jääma aktiivseks ja tagama, et liikmesriikide asutused järgiksid nõudeid;

| 15. | rõhutab, et võrreldes rahvusvahelise ja Euroopa tasandiga on mõnes liikmesriigis juba olemas suurepärased turvamehhanismid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et võrreldes rahvusvahelise ja Euroopa tasandiga on mõnes liikmesriigis juba olemas suurepärased turvamehhanismid;

| 16. | rõhutab, kui oluline on korrapärase, mitmekesise ja range kontrolli läbiviimine kohalikke olusid tundvate sõltumatute ja asjakohase koolituse läbinud spetsialistide poolt; on veendunud, et ka käitajapoolse kontrolli korra üle peab järelevalvet teostama kolmas isik; toetab mõnede liikmesriikide poolt juba võetud meetmeid, et suurendada rangete kontrollimiste arvu; rõhutab, kui tähtis on riiklike asutuste sõltumatus ja võimalike huvide konfliktide läbipaistev lahendamine, millega inspektorid seoses võimalike tulevaste tööandjatega võivad kokku puutuda; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on korrapärase, mitmekesise ja range kontrolli läbiviimine kohalikke olusid tundvate sõltumatute ja asjakohase koolituse läbinud spetsialistide poolt; on veendunud, et ka käitajapoolse kontrolli korra üle peab järelevalvet teostama kolmas isik; toetab mõnede liikmesriikide poolt juba võetud meetmeid, et suurendada rangete kontrollimiste arvu; rõhutab, kui tähtis on riiklike asutuste sõltumatus ja võimalike huvide konfliktide läbipaistev lahendamine, millega inspektorid seoses võimalike tulevaste tööandjatega võivad kokku puutuda;

| 17. | märgib, et kogenud inspektorite rakendamiseks on vahendid piiratud ja nõuab täiendavaid investeeringuid, et arendada välja kõiki liikmesriike hõlmav kvalifitseeritum inspektorite võrgustik; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi liikmesriikide aitamiseks nende oma järelevalveasutuste väljaarendamisel; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kogenud inspektorite rakendamiseks on vahendid piiratud ja nõuab täiendavaid investeeringuid, et arendada välja kõiki liikmesriike hõlmav kvalifitseeritum inspektorite võrgustik; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi liikmesriikide aitamiseks nende oma järelevalveasutuste väljaarendamisel;

| 18. | rõhutab vajadust süsteemide järele, millega nähakse ette kontrolliasutuste tõhus kontrollitegevus, mille käigus kasutatakse uuenduslikke meetodeid, nagu tööaja või päästeoperatsioonide eriauditid, ning luuakse võimalus töötajate tervishoiu- ja ohutustingimuste rikkumise eest karistusi määrata; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust süsteemide järele, millega nähakse ette kontrolliasutuste tõhus kontrollitegevus, mille käigus kasutatakse uuenduslikke meetodeid, nagu tööaja või päästeoperatsioonide eriauditid, ning luuakse võimalus töötajate tervishoiu- ja ohutustingimuste rikkumise eest karistusi määrata;

| 19. | märgib, et käitajapoolse kontrollimise korra üle peab toimuma nii kolmanda osapoole järelevalve kui ka kontrollimine ELi tasandil, samuti tuleb ELi tasandi kontrolli ja laevade auditit laiendada avamere nafta- ja gaasiplatvormidele; |
| --- | --- |

19.

märgib, et käitajapoolse kontrollimise korra üle peab toimuma nii kolmanda osapoole järelevalve kui ka kontrollimine ELi tasandil, samuti tuleb ELi tasandi kontrolli ja laevade auditit laiendada avamere nafta- ja gaasiplatvormidele;

| 20. | tunnistab, et mõne vähem ulatuslikuma operatsiooni korral võivad liikmesriigid saavutada mastaabisäästu ühiste järelevalveasutustega; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et mõne vähem ulatuslikuma operatsiooni korral võivad liikmesriigid saavutada mastaabisäästu ühiste järelevalveasutustega;

| 21. | rõhutab, et ELi tooteid käsitlevate õigusaktide mis tahes laiendamise käigus avamereplatvormide seadmetele tuleks arvesse võtta asjaolu, et arvestades tehnoloogia kiire arenguga, võivad üleliia normatiivsed spetsifikatsioonid kiiresti ajakohasuse kaotada; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et ELi tooteid käsitlevate õigusaktide mis tahes laiendamise käigus avamereplatvormide seadmetele tuleks arvesse võtta asjaolu, et arvestades tehnoloogia kiire arenguga, võivad üleliia normatiivsed spetsifikatsioonid kiiresti ajakohasuse kaotada;

| 22. | on mures, et ELi tasandi nn kontrollijate kontrollija ei anna piisavat lisandväärtust, et õigustada pädevatelt riiklikelt asutustelt nappide reguleerimisvahendite äravõtmist; tunnistab siiski, et Euroopa Meresõiduohutuse Ametil on märkimisväärseid kogemusi, millest võib naftatööstusega seotud õnnetuste ennetamise-, järelevalve- ja avastustegevuse juures abi olla, ning leiab, et kogu ELis tuleks omavahel kooskõlastada andmete vahetamine, parimate tavade jagamine ja reageerimiseks kasutatavate ressursside koordineerimine; kutsub komisjoni üles uurima, kas avamerel töötamist reguleeriv üle-euroopaline asutus, mis ühendaks riiklikke seadusandjaid (sarnaselt elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) sidesektoris), võiks luua lisandväärtust ning tugevdada kõrgeimate standardite jõustamist ja rakendamist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

22.

on mures, et ELi tasandi nn kontrollijate kontrollija ei anna piisavat lisandväärtust, et õigustada pädevatelt riiklikelt asutustelt nappide reguleerimisvahendite äravõtmist; tunnistab siiski, et Euroopa Meresõiduohutuse Ametil on märkimisväärseid kogemusi, millest võib naftatööstusega seotud õnnetuste ennetamise-, järelevalve- ja avastustegevuse juures abi olla, ning leiab, et kogu ELis tuleks omavahel kooskõlastada andmete vahetamine, parimate tavade jagamine ja reageerimiseks kasutatavate ressursside koordineerimine; kutsub komisjoni üles uurima, kas avamerel töötamist reguleeriv üle-euroopaline asutus, mis ühendaks riiklikke seadusandjaid (sarnaselt elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) sidesektoris), võiks luua lisandväärtust ning tugevdada kõrgeimate standardite jõustamist ja rakendamist kogu Euroopas;

Ennetamine, teabe ja heade tavade vahetus

| 23. | rõhutab piirkondlike algatuste kui mitmepoolse tegevuse esimese astme tähtsust ja on veendunud, et sellised foorumid, nagu Põhjamerel avameretegevust reguleerivate asutuste foorum, tuleks luua ka Vahemere, Läänemere ja Musta mere piirkonna liikmesriikide jaoks, et jälgida miinimumstandardite vastuvõtmist ja jõustamist; seoses sellega kiidab heaks komisjoni algatuse asutada Vahemerel avameretegevust reguleerivate asutuste foorum ja julgustab ELi mittekuuluvaid riike selles osalema; on seisukohal, et ELi jaoks vastu võetud standardid ja eeskirjades tuleks arvesse võtta keskkonnaalaseid kaalutlusi, mis seonduvad süsivesinike uurimisega ELi mittekuuluvates piirkondades; |
| --- | --- |

23.

rõhutab piirkondlike algatuste kui mitmepoolse tegevuse esimese astme tähtsust ja on veendunud, et sellised foorumid, nagu Põhjamerel avameretegevust reguleerivate asutuste foorum, tuleks luua ka Vahemere, Läänemere ja Musta mere piirkonna liikmesriikide jaoks, et jälgida miinimumstandardite vastuvõtmist ja jõustamist; seoses sellega kiidab heaks komisjoni algatuse asutada Vahemerel avameretegevust reguleerivate asutuste foorum ja julgustab ELi mittekuuluvaid riike selles osalema; on seisukohal, et ELi jaoks vastu võetud standardid ja eeskirjades tuleks arvesse võtta keskkonnaalaseid kaalutlusi, mis seonduvad süsivesinike uurimisega ELi mittekuuluvates piirkondades;

| 24. | tunnistab, et erinevatel merealadel valitsevad erinevad tingimused, kuid on veendunud, et vajaduse korral peaksid foorumid omavahel piirkondlikke algatusi kooskõlastama, et tagada parima tava kasutamine ELi tasandil; rõhutab, et komisjon peaks nendes foorumites mängima aktiivset rolli; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et erinevatel merealadel valitsevad erinevad tingimused, kuid on veendunud, et vajaduse korral peaksid foorumid omavahel piirkondlikke algatusi kooskõlastama, et tagada parima tava kasutamine ELi tasandil; rõhutab, et komisjon peaks nendes foorumites mängima aktiivset rolli;

| 25. | kiidab heaks komisjoni algatuse korraldada Euroopa Liidu / Põhjamerel avameretegevust reguleerivate asutuste foorumi ühised kohtumised, kuna see annab võimaluse vahetada parimaid tavasid üle kogu ELi; rõhutab, et osavõtjad peaksid neid kohtumisi väärtustama; |
| --- | --- |

25.

kiidab heaks komisjoni algatuse korraldada Euroopa Liidu / Põhjamerel avameretegevust reguleerivate asutuste foorumi ühised kohtumised, kuna see annab võimaluse vahetada parimaid tavasid üle kogu ELi; rõhutab, et osavõtjad peaksid neid kohtumisi väärtustama;

| 26. | pooldab rahvusvahelise nafta- ja gaasiettevõtjate ühenduse otsust asutada Mehhiko lahe katastroofi järel ülemaailmne tööstuse reageerimisrühm; nõuab tungivalt, et see tegutseks informatsiooni jagades ja ametivõimudega suheldes läbipaistvalt; |
| --- | --- |

26.

pooldab rahvusvahelise nafta- ja gaasiettevõtjate ühenduse otsust asutada Mehhiko lahe katastroofi järel ülemaailmne tööstuse reageerimisrühm; nõuab tungivalt, et see tegutseks informatsiooni jagades ja ametivõimudega suheldes läbipaistvalt;

| 27. | rõhutab, et töötajate kaasamise programmidest on ohutuse küsimustes kasu; pooldab ettevõtjate, töötajate ja riiklike pädevate asutuste tugevaid sidemeid ning ühiseid algatusi tervishoiu, ohutuse ja keskkonnakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et töötajate kaasamise programmidest on ohutuse küsimustes kasu; pooldab ettevõtjate, töötajate ja riiklike pädevate asutuste tugevaid sidemeid ning ühiseid algatusi tervishoiu, ohutuse ja keskkonnakaitse valdkonnas;

| 28. | rõhutab, et avamerel nafta ja gaasi tootmisega kaasnevad suured ohud töötajate tervisele ja ohutusele, mille põhjuseks on aeg-ajalt äärmuslikud keskkonnatingimused, 12-tunnised vahetused ja isoleeritus, ning tõdeb, et selliseid erilisi töötingimusi ja eelkõige psühholoogilist stressi reguleeritakse ja tuleb jätkuvalt reguleerida, et kaitsta töötajaid ja viia miinimumini inimlike eksituste võimalus; seetõttu soovitab luua töötajate jaoks nende riskidele vastav kindlustus; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et avamerel nafta ja gaasi tootmisega kaasnevad suured ohud töötajate tervisele ja ohutusele, mille põhjuseks on aeg-ajalt äärmuslikud keskkonnatingimused, 12-tunnised vahetused ja isoleeritus, ning tõdeb, et selliseid erilisi töötingimusi ja eelkõige psühholoogilist stressi reguleeritakse ja tuleb jätkuvalt reguleerida, et kaitsta töötajaid ja viia miinimumini inimlike eksituste võimalus; seetõttu soovitab luua töötajate jaoks nende riskidele vastav kindlustus;

| 29. | arvab, et tööandjate ja ametiühingute kaasamise ning töötajate aktiivse osaluse tagamise teel tuleb välja arendada ennetav tervishoiu ja ohutuse kultuur, eelkõige nendega nõu pidades, kaasates neid ohutusmenetluste väljatöötamisse ja rakendamisse ning teavitada neid võimalikest ohtudest; rõhutab, et tähtis on katsetada ja jälgida neid menetlusi kogu käsuliini ulatuses tagamaks, et ka tippjuhid saaksid õnnetuste või ohutusega seotud tõrgete puhuks väljaõppe ning kannaksid nende eest vastutust; |
| --- | --- |

29.

arvab, et tööandjate ja ametiühingute kaasamise ning töötajate aktiivse osaluse tagamise teel tuleb välja arendada ennetav tervishoiu ja ohutuse kultuur, eelkõige nendega nõu pidades, kaasates neid ohutusmenetluste väljatöötamisse ja rakendamisse ning teavitada neid võimalikest ohtudest; rõhutab, et tähtis on katsetada ja jälgida neid menetlusi kogu käsuliini ulatuses tagamaks, et ka tippjuhid saaksid õnnetuste või ohutusega seotud tõrgete puhuks väljaõppe ning kannaksid nende eest vastutust;

| 30. | kutsub ettevõtjaid üles kohustuma kõigis oma organisatsioonides, nii avamerel kui ka bürookeskkonnas, järgima tõelist ohutuskultuuri; seetõttu pooldab korrapäraste koolitusprogrammide korraldamist kõigile alalistele ja lepingulistele töötajatele ning tööandjatele; |
| --- | --- |

30.

kutsub ettevõtjaid üles kohustuma kõigis oma organisatsioonides, nii avamerel kui ka bürookeskkonnas, järgima tõelist ohutuskultuuri; seetõttu pooldab korrapäraste koolitusprogrammide korraldamist kõigile alalistele ja lepingulistele töötajatele ning tööandjatele;

| 31. | palub komisjonil kaaluda võimalust kehtestada ohtude vältimiseks ja vähendamiseks ühtsed kõrged ohutusnõuded ja -süsteemid, et minimeerida riske ning võimaldada vajadusel kiiret ja tulemuslikku reageerimist; nõuab samuti koolitusnõuete kehtestamist ELi liikmesriikides ohtlikke tööülesandeid täitvatele töötajatele, sealhulgas töövõtjatele ja alltöövõtjatele ning nende nõuete ühtlustamist, et tagada nõuete ühtne rakendamine kõigis Euroopa vetes; palub komisjonil koos rahvusvaheliste partneritega aktiivselt uurida võimalust käivitada töötervishoiu ja -ohutuse eeskirjade alane ülemaailmne algatus, milles nähtaks ette ka eeskirjade regulaarne ajakohastamine vastavalt tehnika arengule; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil kaaluda võimalust kehtestada ohtude vältimiseks ja vähendamiseks ühtsed kõrged ohutusnõuded ja -süsteemid, et minimeerida riske ning võimaldada vajadusel kiiret ja tulemuslikku reageerimist; nõuab samuti koolitusnõuete kehtestamist ELi liikmesriikides ohtlikke tööülesandeid täitvatele töötajatele, sealhulgas töövõtjatele ja alltöövõtjatele ning nende nõuete ühtlustamist, et tagada nõuete ühtne rakendamine kõigis Euroopa vetes; palub komisjonil koos rahvusvaheliste partneritega aktiivselt uurida võimalust käivitada töötervishoiu ja -ohutuse eeskirjade alane ülemaailmne algatus, milles nähtaks ette ka eeskirjade regulaarne ajakohastamine vastavalt tehnika arengule;

| 32. | palub, et liikmesriigid lubaksid korraldada ainult sertifitseeritud ettevõttesiseseid või -väliseid koolitusi; |
| --- | --- |

32.

palub, et liikmesriigid lubaksid korraldada ainult sertifitseeritud ettevõttesiseseid või -väliseid koolitusi;

| 33. | väljendab heameelt pädevate riiklike asutuste personalile mõeldud rahvusvaheliste vahetusprogrammide ja ühiste koolituskavade üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema algatusi toetavaid ettepanekuid; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt pädevate riiklike asutuste personalile mõeldud rahvusvaheliste vahetusprogrammide ja ühiste koolituskavade üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema algatusi toetavaid ettepanekuid;

| 34. | nõuab rangete ohutus-, tervisekaitse- ja koolitusnõuete kohaldamist alltöövõtjate suhtes, kellel peab olema oma vastutusvaldkonnas hooldus- ja ehitusülesannete täitmiseks nõutav kutsekvalifikatsioon; nõuab töötajate, sh töövõtjate ja alltöövõtjate, samuti töötajate organisatsioonide teavitamist kõigist tööga seotud riskidest enne tööde teostamist; |
| --- | --- |

34.

nõuab rangete ohutus-, tervisekaitse- ja koolitusnõuete kohaldamist alltöövõtjate suhtes, kellel peab olema oma vastutusvaldkonnas hooldus- ja ehitusülesannete täitmiseks nõutav kutsekvalifikatsioon; nõuab töötajate, sh töövõtjate ja alltöövõtjate, samuti töötajate organisatsioonide teavitamist kõigist tööga seotud riskidest enne tööde teostamist;

| 35. | rõhutab, et äärmiselt suured tervise- ja ohutusriskid ähvardavad ka töötlemisprotsessi muude etappidega hõivatud töötajaid nii avamererajatistel kui ka maismaal; palub liikmesriikidel laiendada oma õigusnorme ka nendele töötajatele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et äärmiselt suured tervise- ja ohutusriskid ähvardavad ka töötlemisprotsessi muude etappidega hõivatud töötajaid nii avamererajatistel kui ka maismaal; palub liikmesriikidel laiendada oma õigusnorme ka nendele töötajatele;

| 36. | nõuab, et avamerel nafta ja gaasi tootmisega tegelevatele töötajatele võimaldataks korrapäraselt eriravi ja tervisekontrolli; soovitab kontrollida töötajate vaimset ja füüsilist tervist vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et avamerel nafta ja gaasi tootmisega tegelevatele töötajatele võimaldataks korrapäraselt eriravi ja tervisekontrolli; soovitab kontrollida töötajate vaimset ja füüsilist tervist vähemalt kord aastas;

| 37. | nõuab, et kinnitataks mehhanism töötajate kogetavate riskide hindamiseks ning et hindamise tulemusi võetaks arvesse töötajatele palga arvestamises; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et kinnitataks mehhanism töötajate kogetavate riskide hindamiseks ning et hindamise tulemusi võetaks arvesse töötajatele palga arvestamises;

| 38. | kutsub ettevõtjaid üles järgima parimat tava tööohutusesindajate osas; töötajad peaksid saama valida tööohutusesindaja, kes on kaasatud tegevuse ja otsuste langetamise protsessi kõigil tasanditel; on arvamusel, et töötajatel peaks olema võimalik pädevatele ametiasutustele turvanõuete rikkumisest anonüümselt teada anda, ning samas peaksid nad olema kaitstud ahistamise eest; |
| --- | --- |

38.

kutsub ettevõtjaid üles järgima parimat tava tööohutusesindajate osas; töötajad peaksid saama valida tööohutusesindaja, kes on kaasatud tegevuse ja otsuste langetamise protsessi kõigil tasanditel; on arvamusel, et töötajatel peaks olema võimalik pädevatele ametiasutustele turvanõuete rikkumisest anonüümselt teada anda, ning samas peaksid nad olema kaitstud ahistamise eest;

| 39. | pooldab suuremate jõupingutuste tegemist parimate tavade vahetamisel liikmesriikide vahel reguleerimise, standardite ja menetluste ning õnnetusjuhtumitest teatamise ja nende ohjamise valdkonnas, sh teaduslikud arvamused, käitamisohutus ja keskkonnakaitse-eeskirjad, riskijuhtimine, reageerimismenetlused jne; |
| --- | --- |

39.

pooldab suuremate jõupingutuste tegemist parimate tavade vahetamisel liikmesriikide vahel reguleerimise, standardite ja menetluste ning õnnetusjuhtumitest teatamise ja nende ohjamise valdkonnas, sh teaduslikud arvamused, käitamisohutus ja keskkonnakaitse-eeskirjad, riskijuhtimine, reageerimismenetlused jne;

| 40. | tunnistab, et teavet juba vahetatakse nii reguleerimisrühmade kui ka kaubanduspartnerluste ja ühisettevõtete kaudu; on veendunud, et ohutus ei ole kellegi ainuõigus; |
| --- | --- |

40.

tunnistab, et teavet juba vahetatakse nii reguleerimisrühmade kui ka kaubanduspartnerluste ja ühisettevõtete kaudu; on veendunud, et ohutus ei ole kellegi ainuõigus;

| 41. | kutsub riiklikke pädevaid asutusi õnnetusjuhtumitest teavitamise kaudu saadud teavet koondama, jagama ja avaldama, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse ärihuvisid, et õnnetusjuhtumitest saaks õppust võtta; tunnistab, et olemasolevate tavade ja õnnetusjuhtumitest teavitamise koondamine ja täiendav kooskõlastamine võivad aidata tagada läbipaistvust ja järjepidevust üle kogu ELi; kõnealust teavet tuleks jagada võimalikult kiiresti pärast õnnetusjuhtumit ning see peaks muu hulgas sisaldama andmeid personaliga toimunud õnnetusjuhtumite, masinarikete, süsivesinike heite ja muude murettekitavate vahejuhtumite kohta; pooldab rahvusvahelisi algatusi, sh G20 töörühma, mis aitavad tagada ülemaailmsel tasandil laialdast õnnetustest teavitamist ja vajalikke parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

41.

kutsub riiklikke pädevaid asutusi õnnetusjuhtumitest teavitamise kaudu saadud teavet koondama, jagama ja avaldama, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse ärihuvisid, et õnnetusjuhtumitest saaks õppust võtta; tunnistab, et olemasolevate tavade ja õnnetusjuhtumitest teavitamise koondamine ja täiendav kooskõlastamine võivad aidata tagada läbipaistvust ja järjepidevust üle kogu ELi; kõnealust teavet tuleks jagada võimalikult kiiresti pärast õnnetusjuhtumit ning see peaks muu hulgas sisaldama andmeid personaliga toimunud õnnetusjuhtumite, masinarikete, süsivesinike heite ja muude murettekitavate vahejuhtumite kohta; pooldab rahvusvahelisi algatusi, sh G20 töörühma, mis aitavad tagada ülemaailmsel tasandil laialdast õnnetustest teavitamist ja vajalikke parandusmeetmeid;

| 42. | on veendunud, et komisjon peaks hindama olemasolevate teabekanalite tõhusust, ratsionaliseerimise vajadust ja/või vajadust kehtestada uued rahvusvahelised eeskirjad, võttes nõuetekohaselt arvesse sellega kaasnevat halduskoormust; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et komisjon peaks hindama olemasolevate teabekanalite tõhusust, ratsionaliseerimise vajadust ja/või vajadust kehtestada uued rahvusvahelised eeskirjad, võttes nõuetekohaselt arvesse sellega kaasnevat halduskoormust;

Puurimisluba ja puurimisega nõusolek

| 43. | märgib, et puurimisluba ja puurimisega nõusoleku andmine on kaks eri asja ja et loa omanik ei tohi olla puurimist teostav ettevõte; on veendunud, et pärast loa andmist ja enne puurimistegevuse alustamist tuleb ette näha nn regulatiivsed pidepunktid; |
| --- | --- |

43.

märgib, et puurimisluba ja puurimisega nõusoleku andmine on kaks eri asja ja et loa omanik ei tohi olla puurimist teostav ettevõte; on veendunud, et pärast loa andmist ja enne puurimistegevuse alustamist tuleb ette näha nn regulatiivsed pidepunktid;

| 44. | soovitab kõikides liikmesriikides lahutada loa andmine tervishoiu- ja ohutusalastest ülesannetest; on veendunud, et komisjon peaks töötama koos liikmesriikidega, et luua ühised, läbipaistvad ja objektiivsed loa andmise kriteeriumid, mis tagavad, et loa andmine on eraldatud tervishoiu- ja ohutusalastest ülesannetest, et vähendada huvide konflikti ohtu; |
| --- | --- |

44.

soovitab kõikides liikmesriikides lahutada loa andmine tervishoiu- ja ohutusalastest ülesannetest; on veendunud, et komisjon peaks töötama koos liikmesriikidega, et luua ühised, läbipaistvad ja objektiivsed loa andmise kriteeriumid, mis tagavad, et loa andmine on eraldatud tervishoiu- ja ohutusalastest ülesannetest, et vähendada huvide konflikti ohtu;

| 45. | märgib, et märkimisväärne hulk rajatisi ELi vetes vananevad; kiidab heaks katsetused parandada olemasolevatel platvormidel varade terviklikkust; |
| --- | --- |

45.

märgib, et märkimisväärne hulk rajatisi ELi vetes vananevad; kiidab heaks katsetused parandada olemasolevatel platvormidel varade terviklikkust;

| 46. | on seisukohal, et nafta- ja gaasiettevõtjatelt tuleb tegevusloa väljastamise käigus ja avamereprojektide kogu toimimisaja vältel (uuringute, tootmise ja kasutuselt kõrvaldamise etapid) nõuda piisava rahastamisvõime tõendamist, millega on tagatud nende konkreetse tegevuse tulemusel tekkiva keskkonnakahju (sealhulgas ulatusliku mõjuga, kuid väikese tõenäosusega sündmustest põhjustatud kahju) likvideerimine ja hüvitamine kas antud tööstusharu mõne kohustusliku vastastikuse garantiiskeemi kaudu, kohustusliku kindlustuse kujul või mõne kombineeritud skeemi kaudu, mis tagab rahalise tagatise; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et nafta- ja gaasiettevõtjatelt tuleb tegevusloa väljastamise käigus ja avamereprojektide kogu toimimisaja vältel (uuringute, tootmise ja kasutuselt kõrvaldamise etapid) nõuda piisava rahastamisvõime tõendamist, millega on tagatud nende konkreetse tegevuse tulemusel tekkiva keskkonnakahju (sealhulgas ulatusliku mõjuga, kuid väikese tõenäosusega sündmustest põhjustatud kahju) likvideerimine ja hüvitamine kas antud tööstusharu mõne kohustusliku vastastikuse garantiiskeemi kaudu, kohustusliku kindlustuse kujul või mõne kombineeritud skeemi kaudu, mis tagab rahalise tagatise;

Valmisolekukavade koostamine

| 47. | pooldab konkreetseid tegevuskohapõhiseid valmisolekukavasid, milles oleks välja toodud ohud, võimalike saasteallikate hinnang ja mõju, olukorrale reageerimise strateegia üldjooned ja võimalike rõhuvähenduspuuraukude puurimise kavad; soovitab, et käitajad, kes saavad loa, peaksid loa saamise tingimusena viima läbi keskkonnamõju hindamise ning esitama oma valmisolekukavad vähemalt kaks kuud enne tegevuse alustamist; keeruliste puurkaevude või probleemsete kaevandamistingimuse korral tuleks valmisolekukava hinnata, selle üle nõu pidada ning see tuleks heaks kiita samaaegselt teiste regulatiivsete heakskiidumenetlustega (nt keskkonnamõjude või puuraukude projekteerimisega seotud menetlused); mingil juhul ei tohi tegevust alustada enne valmisolekukava heakskiitmist liikmesriigi poolt, kus tegevust hakatakse läbi viima; riiklik pädev asutus peab valmisolekukavad avaldama, võttes nõuetekohasel määral arvesse andmekaitset; |
| --- | --- |

47.

pooldab konkreetseid tegevuskohapõhiseid valmisolekukavasid, milles oleks välja toodud ohud, võimalike saasteallikate hinnang ja mõju, olukorrale reageerimise strateegia üldjooned ja võimalike rõhuvähenduspuuraukude puurimise kavad; soovitab, et käitajad, kes saavad loa, peaksid loa saamise tingimusena viima läbi keskkonnamõju hindamise ning esitama oma valmisolekukavad vähemalt kaks kuud enne tegevuse alustamist; keeruliste puurkaevude või probleemsete kaevandamistingimuse korral tuleks valmisolekukava hinnata, selle üle nõu pidada ning see tuleks heaks kiita samaaegselt teiste regulatiivsete heakskiidumenetlustega (nt keskkonnamõjude või puuraukude projekteerimisega seotud menetlused); mingil juhul ei tohi tegevust alustada enne valmisolekukava heakskiitmist liikmesriigi poolt, kus tegevust hakatakse läbi viima; riiklik pädev asutus peab valmisolekukavad avaldama, võttes nõuetekohasel määral arvesse andmekaitset;

| 48. | kutsub liikmesriike üles koostama, muutma või ajakohastama riiklikke valmisolekukavasid, milles täpsustatakse käsuliinid ja -mehhanismid seoses riiklike ja ettevõtete vahendite kasutamisega lekke korral; kutsub liikmesriike üles tegema omavahel ja ELiga piirnevate riikidega koostööd piirkondlike valmisolekukavade koostamiseks; nõuab nende kavade edastamist Euroopa Meresõiduohutuse Ametile; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles koostama, muutma või ajakohastama riiklikke valmisolekukavasid, milles täpsustatakse käsuliinid ja -mehhanismid seoses riiklike ja ettevõtete vahendite kasutamisega lekke korral; kutsub liikmesriike üles tegema omavahel ja ELiga piirnevate riikidega koostööd piirkondlike valmisolekukavade koostamiseks; nõuab nende kavade edastamist Euroopa Meresõiduohutuse Ametile;

| 49. | märgib, et hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel; on arvamusel, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti reageerimissuutlikkust tuleb selgesõnaliselt laiendada nii, et see hõlmaks kõnealuste tegevuste põhjustatud saaste ennetamist ja sellele reageerimist; |
| --- | --- |

49.

märgib, et hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel; on arvamusel, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti reageerimissuutlikkust tuleb selgesõnaliselt laiendada nii, et see hõlmaks kõnealuste tegevuste põhjustatud saaste ennetamist ja sellele reageerimist;

| 50. | soovitab, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti andmekogud, mis käsitlevad olukorrale reageerimise vahendeid, peaksid hõlmama kõiki asjakohaseid avalikke ja ettevõtete vahendeid, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet saaks vajadusel suurõnnetuse korral paremini täita koordineerivat rolli; |
| --- | --- |

50.

soovitab, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti andmekogud, mis käsitlevad olukorrale reageerimise vahendeid, peaksid hõlmama kõiki asjakohaseid avalikke ja ettevõtete vahendeid, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet saaks vajadusel suurõnnetuse korral paremini täita koordineerivat rolli;

| 51. | soovitab, et kõikvõimalike lekete sulgemiseks saadaval olevad seadmed peaksid moodustama olulise osa valmisolekukavadest ning olema kättesaadavad rajatiste läheduses, et suurõnnetuse korral saaks neid kiiresti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

51.

soovitab, et kõikvõimalike lekete sulgemiseks saadaval olevad seadmed peaksid moodustama olulise osa valmisolekukavadest ning olema kättesaadavad rajatiste läheduses, et suurõnnetuse korral saaks neid kiiresti kasutusele võtta;

| 52. | nõuab tungivalt, et ettevõtted jätkaksid vahendite eraldamist teadus- ja arendustegevusele, mis on seotud õnnetuste ennetamise ja nende tagajärgede kõrvaldamise uue tehnoloogiaga; rõhutab, et enne kui katastroofile reageerimise tehnoloogia lisatakse heakskiidetud valmisolekukavasse, tuleb seda sõltumatult testida, hinnata ja heaks kiita; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et ettevõtted jätkaksid vahendite eraldamist teadus- ja arendustegevusele, mis on seotud õnnetuste ennetamise ja nende tagajärgede kõrvaldamise uue tehnoloogiaga; rõhutab, et enne kui katastroofile reageerimise tehnoloogia lisatakse heakskiidetud valmisolekukavasse, tuleb seda sõltumatult testida, hinnata ja heaks kiita;

| 53. | peab oluliseks viia läbi sihtotstarbelisi ja uuenduslikke teadusuuringuid, et puurimisplatvormidel toimuva tegevuse ja seiskamiste jälgimiseks saaks hakata kasutama automaatsüsteeme, mis aitaks suurendada puurimise, käitlemise ning tuleohutussüsteemide usaldatavust äärmuslikes ilmastikuoludes; |
| --- | --- |

53.

peab oluliseks viia läbi sihtotstarbelisi ja uuenduslikke teadusuuringuid, et puurimisplatvormidel toimuva tegevuse ja seiskamiste jälgimiseks saaks hakata kasutama automaatsüsteeme, mis aitaks suurendada puurimise, käitlemise ning tuleohutussüsteemide usaldatavust äärmuslikes ilmastikuoludes;

| 54. | pooldab keemiliste dispergaatorite ranget kontrolli, jätkuvat katsetamist ja keskkonnamõju hindamist (samuti selliste hädaolukorras toimimise kavade hindamist, milles nähakse ette keemiliste dispergaatorite kasutamine), et tagada lekke korral nende sobivus ja hoida ära kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale; kutsub komisjoni üles tagama kõnealuste kemikaalide mõju põhjalikuma uurimise, vajadusel ELi teadusprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

54.

pooldab keemiliste dispergaatorite ranget kontrolli, jätkuvat katsetamist ja keskkonnamõju hindamist (samuti selliste hädaolukorras toimimise kavade hindamist, milles nähakse ette keemiliste dispergaatorite kasutamine), et tagada lekke korral nende sobivus ja hoida ära kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale; kutsub komisjoni üles tagama kõnealuste kemikaalide mõju põhjalikuma uurimise, vajadusel ELi teadusprogrammide kaudu;

Reageerimine suurõnnetuste korral

| 55. | tunnistab, et põhiliselt vastutavad suurõnnetustele reageerimise eest ettevõtjad; väljendab heameelt ettevõtjate ühisalgatuste üle, mille eesmärk on välja töötada, koondada ja võtta kasutusele vahendid naftaleketega võitlemiseks; rõhutab, et avalik sektor täidab olulist rolli katastroofile reageerimise reguleerimises, ohutuses ja koordineerimises; |
| --- | --- |

55.

tunnistab, et põhiliselt vastutavad suurõnnetustele reageerimise eest ettevõtjad; väljendab heameelt ettevõtjate ühisalgatuste üle, mille eesmärk on välja töötada, koondada ja võtta kasutusele vahendid naftaleketega võitlemiseks; rõhutab, et avalik sektor täidab olulist rolli katastroofile reageerimise reguleerimises, ohutuses ja koordineerimises;

| 56. | soovitab pöörata rohkem tähelepanu süstemaatilisele koolitusele, eriti katastroofile reageerimise seadmete praktilise kasutuse alasele väljaõppele; |
| --- | --- |

56.

soovitab pöörata rohkem tähelepanu süstemaatilisele koolitusele, eriti katastroofile reageerimise seadmete praktilise kasutuse alasele väljaõppele;

| 57. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et loa andmise süsteem hõlmaks rahastamisvahendite kaitsmist, mis sobib selle tagamiseks, et suurte õnnetusjuhtumite korral saab kohe rakendada vajalikke rahastamisvahendeid, et hüvitada majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnakahju, mille kutsus esile nafta- või gaasileke; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et loa andmise süsteem hõlmaks rahastamisvahendite kaitsmist, mis sobib selle tagamiseks, et suurte õnnetusjuhtumite korral saab kohe rakendada vajalikke rahastamisvahendeid, et hüvitada majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnakahju, mille kutsus esile nafta- või gaasileke;

| 58. | tunneb heameelt komisjoni jõupingutuste üle laiendada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti pädevust selliselt, et see ei hõlmaks mitte ainult laevu, vaid ka avamererajatisi; |
| --- | --- |

58.

tunneb heameelt komisjoni jõupingutuste üle laiendada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti pädevust selliselt, et see ei hõlmaks mitte ainult laevu, vaid ka avamererajatisi;

| 59. | märgib, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ekspertteadmiste ja vahendite kasutamine määratakse kindlaks läbivaadatud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti määrusega, kuid seda tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks nafta ja gaasi otsingutest põhjustatud saaste ennetamist ja sellele reageerimist, ning see peaks vajadusel olema kättesaadav kogu Euroopa Liidus ja naaberriikides; |
| --- | --- |

59.

märgib, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ekspertteadmiste ja vahendite kasutamine määratakse kindlaks läbivaadatud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti määrusega, kuid seda tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks nafta ja gaasi otsingutest põhjustatud saaste ennetamist ja sellele reageerimist, ning see peaks vajadusel olema kättesaadav kogu Euroopa Liidus ja naaberriikides;

| 60. | on veendunud, et ELi tasandil väljaarendatud reageerimis- ja järelevalvevahendeid, st Euroopa Meresõiduohutuse Ameti valve-naftatõrjelaevade võrgustikku ning CleanSeaNeti naftalekke kontrollimise ja avastamise süsteemi saab kasutada avamere rajatistel toimuvate vahejuhtumite/õnnetuste korral; |
| --- | --- |

60.

on veendunud, et ELi tasandil väljaarendatud reageerimis- ja järelevalvevahendeid, st Euroopa Meresõiduohutuse Ameti valve-naftatõrjelaevade võrgustikku ning CleanSeaNeti naftalekke kontrollimise ja avastamise süsteemi saab kasutada avamere rajatistel toimuvate vahejuhtumite/õnnetuste korral;

| 61. | soovitab kasutada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti teenust CleanSeaNet, et jälgida naftaplatvorme ja ebaseaduslikku heidet laevadelt; tunnistab, et 50 % praegu CleanSeaNeti poolt edastatud kujutistest saab kasutada naftaplatvormide järelevalveks; |
| --- | --- |

61.

soovitab kasutada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti teenust CleanSeaNet, et jälgida naftaplatvorme ja ebaseaduslikku heidet laevadelt; tunnistab, et 50 % praegu CleanSeaNeti poolt edastatud kujutistest saab kasutada naftaplatvormide järelevalveks;

| 62. | soovitab seetõttu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti valve-naftalekkele reageerimise valvelaevade teenustevõrgustiku kasutamist pärast järgmiste asjaoludega arvestamist:






  a) | kõik laevad ei saa töötada keskkonnas, kus süttimispunkt on alla 60°; |
| --- | --- | --- |

62.

soovitab seetõttu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti valve-naftalekkele reageerimise valvelaevade teenustevõrgustiku kasutamist pärast järgmiste asjaoludega arvestamist:

a)

kõik laevad ei saa töötada keskkonnas, kus süttimispunkt on alla 60°;

| b) | lepinguid tuleb parandada nii, et need lubaksid pikemaajalisi naftatõrjeoperatsioone; |
| --- | --- |

b)

lepinguid tuleb parandada nii, et need lubaksid pikemaajalisi naftatõrjeoperatsioone;

| c) | tuleb kaotada lüngad praeguses võrgustikus; |
| --- | --- |

c)

tuleb kaotada lüngad praeguses võrgustikus;

| d) | uurida uute tehnoloogiate, nagu naftavõrkude, kasutuselevõtu võimalusi; |
| --- | --- |

d)

uurida uute tehnoloogiate, nagu naftavõrkude, kasutuselevõtu võimalusi;

| 63. | kordab komisjonile esitatud palvet teha võimalikult pea ettepanek ELi kodanikukaitse mehhanismil põhineva ELi kodanikukaitseüksuse loomiseks ja koos liikmesriikidega Euroopa tegevuskava väljatöötamiseks, mis ühendaks konkreetseid mehhanisme, millega määratakse kindlaks vastumeetmed, mida EL saab võtta avamererajatiste, sealhulgas allpool merepõhja paiknevate veealuste gaasi/nafta torujuhtmete tekitatud ulatusliku reostuse korral; |
| --- | --- |

63.

kordab komisjonile esitatud palvet teha võimalikult pea ettepanek ELi kodanikukaitse mehhanismil põhineva ELi kodanikukaitseüksuse loomiseks ja koos liikmesriikidega Euroopa tegevuskava väljatöötamiseks, mis ühendaks konkreetseid mehhanisme, millega määratakse kindlaks vastumeetmed, mida EL saab võtta avamererajatiste, sealhulgas allpool merepõhja paiknevate veealuste gaasi/nafta torujuhtmete tekitatud ulatusliku reostuse korral;

| 64. | tunnustab järelevalve- ja teabekeskuse (23) rolli liikmesriikide ja ettevõtete hädaolukorras reageerimise süsteemide täiendamisel; |
| --- | --- |

64.

tunnustab järelevalve- ja teabekeskuse (23) rolli liikmesriikide ja ettevõtete hädaolukorras reageerimise süsteemide täiendamisel;

| 65. | toetab innovaatilisi teenuseid, mis on suunatud merendussektorile; tunneb heameelt komisjoni ja liikmesriikide arutelu uue e-merenduse alase algatuse üle, mis rajaneb SafeSeaNeti projektil ning on veendunud, et see võiks tuua avamere nafta- ja gaasitööstusele edasist kasu ohutuse alal; |
| --- | --- |

65.

toetab innovaatilisi teenuseid, mis on suunatud merendussektorile; tunneb heameelt komisjoni ja liikmesriikide arutelu uue e-merenduse alase algatuse üle, mis rajaneb SafeSeaNeti projektil ning on veendunud, et see võiks tuua avamere nafta- ja gaasitööstusele edasist kasu ohutuse alal;

| 66. | rõhutab, et iga mereala jaoks peab olema alati saadaval piisaval hulgal seadmeid, et suurtele, halvima stsenaariumiga naftaleketele saaks reageerida konkreetsel merealal ja mitte ainult ELi vetes; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et iga mereala jaoks peab olema alati saadaval piisaval hulgal seadmeid, et suurtele, halvima stsenaariumiga naftaleketele saaks reageerida konkreetsel merealal ja mitte ainult ELi vetes;

| 67. | kutsub komisjoni üles tagama, et teatises „Merealased teadmised 2020” (24) kavandatud mereandmete parema haldamise käigus ning määruse ettepanekus, millega luuakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (25), võetakse arvesse vajadust pidada saasteriskide üle asjakohast järelevalvet, et ohu korral saaks vajaliku tegevussuuna õigeaegselt kindlaks määrata; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles tagama, et teatises „Merealased teadmised 2020” (24) kavandatud mereandmete parema haldamise käigus ning määruse ettepanekus, millega luuakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (25), võetakse arvesse vajadust pidada saasteriskide üle asjakohast järelevalvet, et ohu korral saaks vajaliku tegevussuuna õigeaegselt kindlaks määrata;

| 68. | palub komisjonil koostada ettepanek avaliku litsentsi alusel töötavate avamererajatiste käitajate kogutud teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavaks tegemiseks pädevatele asutustele, kasutades seoses teatisega „Merealased teadmised 2020” väljatöötatud standardeid ja protokolle, et hõlbustada avalikku kontrolli ja edendada merekeskkonnaalaseid teadmisi; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil koostada ettepanek avaliku litsentsi alusel töötavate avamererajatiste käitajate kogutud teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavaks tegemiseks pädevatele asutustele, kasutades seoses teatisega „Merealased teadmised 2020” väljatöötatud standardeid ja protokolle, et hõlbustada avalikku kontrolli ja edendada merekeskkonnaalaseid teadmisi;

Vastutus

| 69. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid jälgiksid finantsgarantii mehhanismide – ka kolmandatele isikutele tekitatava kahju kindlustamise vajaduse – kaalumisel seda, et nad seaksid kindlustustariifid vastavalt tegelikule ohule, mis tekib puurimise ja käitlemisega seotud raskustest, et mitte tõrjuda turult välja luba taotlevaid VKEsid, kuid tagaksid sealjuures siiski vastutuskindlustuse olemasolu; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid jälgiksid finantsgarantii mehhanismide – ka kolmandatele isikutele tekitatava kahju kindlustamise vajaduse – kaalumisel seda, et nad seaksid kindlustustariifid vastavalt tegelikule ohule, mis tekib puurimise ja käitlemisega seotud raskustest, et mitte tõrjuda turult välja luba taotlevaid VKEsid, kuid tagaksid sealjuures siiski vastutuskindlustuse olemasolu;

| 70. | rõhutab, et kuigi finantstagatisi on põhimõtteliselt võimalik anda kindlustuse või ettevõtetevaheliste vastastikuste süsteemide kaudu, on oluline tagada, et käitajad tõendaksid, et neil on finantstagatised, mis katavad suurõnnetuse korral kõik puhastus- ja hüvitamiskulud, ning et riske ja vastutust ei suunataks väiksematele ettevõtetele, mis õnnetuse korral ennast suurema tõenäosusega maksejõuetuks kuulutavad; nõuab, et ühiste süsteemide kehtestamisel säilitataks stiimuleid kõikide tegevuste puhul riskidest hoidumiseks ja kõige kõrgemate võimalike ohutusstandardite järgimiseks; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et kuigi finantstagatisi on põhimõtteliselt võimalik anda kindlustuse või ettevõtetevaheliste vastastikuste süsteemide kaudu, on oluline tagada, et käitajad tõendaksid, et neil on finantstagatised, mis katavad suurõnnetuse korral kõik puhastus- ja hüvitamiskulud, ning et riske ja vastutust ei suunataks väiksematele ettevõtetele, mis õnnetuse korral ennast suurema tõenäosusega maksejõuetuks kuulutavad; nõuab, et ühiste süsteemide kehtestamisel säilitataks stiimuleid kõikide tegevuste puhul riskidest hoidumiseks ja kõige kõrgemate võimalike ohutusstandardite järgimiseks;

| 71. | tunnustab ühenduse fondide, nt Põhjamere OPOLi, kasutegurit ja nõuab selliste vahendite asutamist iga ELi mereala jaoks; nõuab käitajate kohustuslikku osalemist nendes fondides ja õiguskindluse tagamist, et pakkuda liikmesriikide, merendussektori, eriti kalurite, ja maksumaksjate rahustamiseks mõeldud turvaabinõusid; |
| --- | --- |

71.

tunnustab ühenduse fondide, nt Põhjamere OPOLi, kasutegurit ja nõuab selliste vahendite asutamist iga ELi mereala jaoks; nõuab käitajate kohustuslikku osalemist nendes fondides ja õiguskindluse tagamist, et pakkuda liikmesriikide, merendussektori, eriti kalurite, ja maksumaksjate rahustamiseks mõeldud turvaabinõusid;

| 72. | rõhutab, et selliste skeemide, nagu OPOLi vabatahtlikkus piirab õiguslikku kontrolli nende üle ja seetõttu on veendunud, et selliseid fonde saaks tugevdada, kui muuta nendes osalemine üheks litsentsi saamise tingimuseks; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et selliste skeemide, nagu OPOLi vabatahtlikkus piirab õiguslikku kontrolli nende üle ja seetõttu on veendunud, et selliseid fonde saaks tugevdada, kui muuta nendes osalemine üheks litsentsi saamise tingimuseks;

| 73. | rõhutab, et sissemaksed peavad põhinema konkreetse tegevuskoha riskitasemel ja valmisolekukavadel ning olema nendega vastavuses; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et sissemaksed peavad põhinema konkreetse tegevuskoha riskitasemel ja valmisolekukavadel ning olema nendega vastavuses;

| 74. | on seisukohal, et keskkonnavastutuse direktiivi (26) kohaldamisala tuleks laiendada selliselt, et mereveele ja bioloogilisele mitmekesisusele põhjustatud igasuguse kahju puhul järgitakse ja kohaldatakse rangelt „saastaja maksab” põhimõtet, et nafta- ja gaasiettevõtteid saaks nende põhjustatud keskkonnakahju eest vastutusele võtta ja nad hüvitaksid võimalikud kahjud; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et keskkonnavastutuse direktiivi (26) kohaldamisala tuleks laiendada selliselt, et mereveele ja bioloogilisele mitmekesisusele põhjustatud igasuguse kahju puhul järgitakse ja kohaldatakse rangelt „saastaja maksab” põhimõtet, et nafta- ja gaasiettevõtteid saaks nende põhjustatud keskkonnakahju eest vastutusele võtta ja nad hüvitaksid võimalikud kahjud;

| 75. | nõuab keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamist ja selle reguleerimisala laiendamist kõikidele ELi merealadele merestrateegia raamdirektiivi (27) tähenduses; |
| --- | --- |

75.

nõuab keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamist ja selle reguleerimisala laiendamist kõikidele ELi merealadele merestrateegia raamdirektiivi (27) tähenduses;

| 76. | palub, et komisjon alandaks keskkonnavastutuse direktiivi alusel kahjukünniseid ja jõustaks range vastutuse, mis hõlmaks kõiki mereveele ja bioloogilisele mitmekesisusele tekitatud kahjusid; |
| --- | --- |

76.

palub, et komisjon alandaks keskkonnavastutuse direktiivi alusel kahjukünniseid ja jõustaks range vastutuse, mis hõlmaks kõiki mereveele ja bioloogilisele mitmekesisusele tekitatud kahjusid;

| 77. | on seisukohal, et komisjon peaks kontrollima, kas keskkonnavastutuse raames on võimalik luua naftakatastroofide hüvitusfond, mis sisaldab kohustuslikke finantstagatisi; |
| --- | --- |

77.

on seisukohal, et komisjon peaks kontrollima, kas keskkonnavastutuse raames on võimalik luua naftakatastroofide hüvitusfond, mis sisaldab kohustuslikke finantstagatisi;

| 78. | soovitab liikmesriikidel kaaluda selliste hooletuse ja eeskirjade eiramise vastaste hoiatavate meetmete võtmist ja tugevdamist, nagu trahvid, lubade tühistamine ja töötajate kriminaalvastutusele võtmine; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et selline mehhanism kehtis USAs enne naftaplatvormi Deepwater Horizon leket; |
| --- | --- |

78.

soovitab liikmesriikidel kaaluda selliste hooletuse ja eeskirjade eiramise vastaste hoiatavate meetmete võtmist ja tugevdamist, nagu trahvid, lubade tühistamine ja töötajate kriminaalvastutusele võtmine; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et selline mehhanism kehtis USAs enne naftaplatvormi Deepwater Horizon leket;

| 79. | rõhutab, et enne puurimist tuleks ühetähenduslikult kindlaks määrata rahaliselt vastutavad pooled; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et enne puurimist tuleks ühetähenduslikult kindlaks määrata rahaliselt vastutavad pooled;

Suhted kolmandate riikidega

| 80. | nõuab tungivalt, et ettevõtted rakendaks vähemalt ELi keskkonna- ja ohutusstandardeid või neile võrdseid standardeid, ükskõik millises maailma paigas nad ka ei tegutseks; on teadlik, et on raske kohustada ELi ettevõtteid kogu maailmas tegutsedes järgima ELi standardeid, kuid kutsub komisjoni üles uurima, millised mehhanismid võiksid olla kohased kindlustamaks, et ELi ettevõtted töötavad kogu maailmas vähemalt ELi standardite kohaselt; on veendunud, et ettevõtete vastutus peaks olema selles valdkonnas peamiseks edasiviivaks jõuks ja et liikmesriikide litsentsimiskord võiks lubade andmisel arvesse võtta maailmas toimunud õnnetusjuhtumeid, mis puudutavad ettevõtteid, kui nende õnnetusjuhtumite kohta on olemas põhjalikud ülevaated; kutsub komisjoni üles koos ülemaailmsete partneritega edendama selliste kõrgete standardite järgimist; |
| --- | --- |

80.

nõuab tungivalt, et ettevõtted rakendaks vähemalt ELi keskkonna- ja ohutusstandardeid või neile võrdseid standardeid, ükskõik millises maailma paigas nad ka ei tegutseks; on teadlik, et on raske kohustada ELi ettevõtteid kogu maailmas tegutsedes järgima ELi standardeid, kuid kutsub komisjoni üles uurima, millised mehhanismid võiksid olla kohased kindlustamaks, et ELi ettevõtted töötavad kogu maailmas vähemalt ELi standardite kohaselt; on veendunud, et ettevõtete vastutus peaks olema selles valdkonnas peamiseks edasiviivaks jõuks ja et liikmesriikide litsentsimiskord võiks lubade andmisel arvesse võtta maailmas toimunud õnnetusjuhtumeid, mis puudutavad ettevõtteid, kui nende õnnetusjuhtumite kohta on olemas põhjalikud ülevaated; kutsub komisjoni üles koos ülemaailmsete partneritega edendama selliste kõrgete standardite järgimist;

| 81. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid osaleksid G20 raamistikus ka edaspidi avameretegevust käsitlevates algatustes, võttes seejuures arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS); |
| --- | --- |

81.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid osaleksid G20 raamistikus ka edaspidi avameretegevust käsitlevates algatustes, võttes seejuures arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS);

| 82. | märgib ÜRO Keskkonnaprogrammi poolt OSPARi, Barcelona ja Helsingi konventsiooni raames algatatud kehtivate õigusaktide tähtsust, kuid tõdeb, et praegune rahvusvaheline õigus ei paku täielikku või järjekindlat raamistikku avamere naftapuurimise ohutus- ja keskkonnastandarditele ja seda võib olla raske jõustada; |
| --- | --- |

82.

märgib ÜRO Keskkonnaprogrammi poolt OSPARi, Barcelona ja Helsingi konventsiooni raames algatatud kehtivate õigusaktide tähtsust, kuid tõdeb, et praegune rahvusvaheline õigus ei paku täielikku või järjekindlat raamistikku avamere naftapuurimise ohutus- ja keskkonnastandarditele ja seda võib olla raske jõustada;

| 83. | rõhutab, kui tähtis on täielikult jõustada 1994. aasta ratifitseerimata Vahemere avamere protokoll, mis taotleb uurimis- ja käitlemistegevusest tuleneva saaste eest kaitsmist; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, kui tähtis on täielikult jõustada 1994. aasta ratifitseerimata Vahemere avamere protokoll, mis taotleb uurimis- ja käitlemistegevusest tuleneva saaste eest kaitsmist;

| 84. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks aktiivselt koostööd muude ELi merealadega piirnevate riikidega, et nii reguleeriva raamistiku kui ka järelevalvega oleks tagatud sama kõrge ohutuse tase; |
| --- | --- |

84.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks aktiivselt koostööd muude ELi merealadega piirnevate riikidega, et nii reguleeriva raamistiku kui ka järelevalvega oleks tagatud sama kõrge ohutuse tase;

| 85. | palub ELil teha koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, kelle kodanikud ELi avamere nafta- ja gaasitootmisrajatistel teenuseid osutavad, samuti nende riikide töötajate ja tööandjate organisatsioonidega tagamaks, et ELi vetes tegutsevates kolmandate riikide ettevõtted järgiksid ELi töötingimuste ning tööohutuse ja töötervishoiu alaseid õigusakte; |
| --- | --- |

85.

palub ELil teha koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, kelle kodanikud ELi avamere nafta- ja gaasitootmisrajatistel teenuseid osutavad, samuti nende riikide töötajate ja tööandjate organisatsioonidega tagamaks, et ELi vetes tegutsevates kolmandate riikide ettevõtted järgiksid ELi töötingimuste ning tööohutuse ja töötervishoiu alaseid õigusakte;

| 86. | kutsub komisjoni üles algatama arutelu ka kolmandaid riike hõlmavate keskkonnakahjude eest vastutamise ja finantstagatiste valdkonna õigusaktide üle; |
| --- | --- |

86.

kutsub komisjoni üles algatama arutelu ka kolmandaid riike hõlmavate keskkonnakahjude eest vastutamise ja finantstagatiste valdkonna õigusaktide üle;

| 87. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks partnerite ja naaberriikidega, et jõuda Arktikas kõigile toimingutele kehtiva erikorrani, pöörates hoolikat tähelepanu avamere tegevuste keskkonnasäästlikkusele ja vajalikkusele sellises haavatavas ja ainulaadses keskkonnas; |
| --- | --- |

87.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks partnerite ja naaberriikidega, et jõuda Arktikas kõigile toimingutele kehtiva erikorrani, pöörates hoolikat tähelepanu avamere tegevuste keskkonnasäästlikkusele ja vajalikkusele sellises haavatavas ja ainulaadses keskkonnas;

| 88. | pooldab rahvusvahelisi kahepoolseid partnerlusi Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade abil, mis muu hulgas julgustavad kolmandaid riike võtma vastu kõrgeid ohutusstandardeid; julgustab riike, kes ei ole veel Euroopa naabruspoliitikat täielikult aktiveerinud, seda tegema; |
| --- | --- |

88.

pooldab rahvusvahelisi kahepoolseid partnerlusi Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade abil, mis muu hulgas julgustavad kolmandaid riike võtma vastu kõrgeid ohutusstandardeid; julgustab riike, kes ei ole veel Euroopa naabruspoliitikat täielikult aktiveerinud, seda tegema;

| 89. | toetab ettevõtete juhitavaid projekte ekspertteadmiste edasiandmiseks eelkõige riikidele, kelle reguleeriv raamistik ei ole nii väljaarenenud; |
| --- | --- |

89.

toetab ettevõtete juhitavaid projekte ekspertteadmiste edasiandmiseks eelkõige riikidele, kelle reguleeriv raamistik ei ole nii väljaarenenud;

*

* *

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

(2)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 9.

(3)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(4)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40.

(5)  EÜT L 73, 14.3.1997, lk 5.

(6)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.

(7)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.

(8)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(9)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

(10)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.

(11)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0352.

(13)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(14)  Global Industry Response Group (ülemaailmne tööstuse reageerimisrühm).

(15)  Oil Spill response group (naftalekkele reageerimise rühm).

(16)  North-Sea Offshore Authorities forum (Põhjamere avamereasutuste foorum).

(17)  Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon on rahvusvaheline õiguslik vahend, mis juhib rahvusvahelist koostööd Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse valdkonnas.

(18)  Offshore Cooperative Emergency Services (OCES) ühendab Taani, Saksamaa, Iirimaa, Madalmaade, Norra ja Ühendkuningriigi ühendusi.

(19)  Direktiiv 85/337/EMÜ (muudetud).

(20)  Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta; (EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13).

(21)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (KOM(2010)0781).

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll); (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(23)  Komisjoni alluvuses tegutsev järelevalve- ja teabekeskus.

(24)  Komisjoni teatis (KOM(2010)0461) „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides”.

(25)  (KOM(2010)0494).

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprill 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta; (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56).

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv); (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/56

---

Teisipäev, 13. september 2011Naisettevõtlus väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes

P7_TA(2011)0367

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (2010/2275(INI))

2013/C 51 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrust (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrust (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (KOM(2008)0638); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (KOM(2008)0638);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuli 2008. aasta aruannet naissoost uuendajate ja ettevõtluse edendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuli 2008. aasta aruannet naissoost uuendajate ja ettevõtluse edendamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele: Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele: Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 30. novembri 2006. aasta resolutsiooni teemal „On aeg tõsta tempot – kasvava majandusega ja ettevõtliku Euroopa loomine” (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. novembri 2006. aasta resolutsiooni teemal „On aeg tõsta tempot – kasvava majandusega ja ettevõtliku Euroopa loomine” (6);

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule majanduskasvu ja tööhõive algatuse ning finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule majanduskasvu ja tööhõive algatuse ning finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) (7);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0207/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0207/2011),

| A. | arvestades vajadust tunnistada asjaolu, et perekondlike ja majapidamiskohustuste jagamine naiste ja meeste vahel, eelkõige vanemapuhkuse ja isapuhkuse laiema leviku kaudu, on soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks keskse tähtsusega ning seetõttu on vaja säilitada töö ja eraelu tasakaal, mis võib toetada naisi oma äritegevuse alustamisel, et kindlustada nende rahaline sõltumatus ja sõltumatus töösuhetes; |
| --- | --- |

A.

arvestades vajadust tunnistada asjaolu, et perekondlike ja majapidamiskohustuste jagamine naiste ja meeste vahel, eelkõige vanemapuhkuse ja isapuhkuse laiema leviku kaudu, on soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks keskse tähtsusega ning seetõttu on vaja säilitada töö ja eraelu tasakaal, mis võib toetada naisi oma äritegevuse alustamisel, et kindlustada nende rahaline sõltumatus ja sõltumatus töösuhetes;

| B. | arvestades, et tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana pakub üldiselt tööaja, töötundide hulga ja töökoha suhtes suuremat paindlikkust kui töösuhtes töötamine, andes suuremad võimalused neile, kes soovivad ühendada töö ja hooldusega seotud ülesandeid või muid tegevusi, või neile, kes vajavad kohandatud töökohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana pakub üldiselt tööaja, töötundide hulga ja töökoha suhtes suuremat paindlikkust kui töösuhtes töötamine, andes suuremad võimalused neile, kes soovivad ühendada töö ja hooldusega seotud ülesandeid või muid tegevusi, või neile, kes vajavad kohandatud töökohta;

| C. | arvestades, et mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) kategooria koosneb vähem kui 250 töötajaga ettevõtetest, mille aastane käive on kuni 50 miljonit EUR ja aastabilanss kokku ei ületa 43 miljonit EUR; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) kategooria koosneb vähem kui 250 töötajaga ettevõtetest, mille aastane käive on kuni 50 miljonit EUR ja aastabilanss kokku ei ületa 43 miljonit EUR;

| D. | arvestades, et 99 % alustavatest ettevõtetest Euroopas on mikro- või väikeettevõtted ja üks kolmandik neist on loodud töötute poolt, ning arvestades, et vähem kui 10 töötajaga mikroettevõtted moodustavad 91 % Euroopa ettevõtetest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 99 % alustavatest ettevõtetest Euroopas on mikro- või väikeettevõtted ja üks kolmandik neist on loodud töötute poolt, ning arvestades, et vähem kui 10 töötajaga mikroettevõtted moodustavad 91 % Euroopa ettevõtetest;

| E. | arvestades, et komisjon juhib Euroopa ettevõtluse tegevuskavas (KOM(2004)0070) tähelepanu vajadusele paremate sotsiaalkindlustusskeemide järele, ja arvestades, et komisjon kavatseb 2011. aasta alguses esitada teatise Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta, ning arvestades, et eelkõige tuleks rõhutada vajadust pakkuda naisettevõtjatele paremat sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon juhib Euroopa ettevõtluse tegevuskavas (KOM(2004)0070) tähelepanu vajadusele paremate sotsiaalkindlustusskeemide järele, ja arvestades, et komisjon kavatseb 2011. aasta alguses esitada teatise Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta, ning arvestades, et eelkõige tuleks rõhutada vajadust pakkuda naisettevõtjatele paremat sotsiaalkaitset;

| F. | arvestades, et naised võivad kogeda takistusi juurdepääsul teabetoele, rahalistele ja tehnilistele vahenditele ning teenustele, mis võib piirata nende võimalusi laiendada oma ettevõtet ning konkureerida riigi ja kohalike omavalitsuste hangetes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naised võivad kogeda takistusi juurdepääsul teabetoele, rahalistele ja tehnilistele vahenditele ning teenustele, mis võib piirata nende võimalusi laiendada oma ettevõtet ning konkureerida riigi ja kohalike omavalitsuste hangetes;

| G. | arvestades, et Euroopa Komisjoni terminoloogia kohaselt on vale-FIEd füüsilisest isikust ettevõtjaks olemise võltsvorm, mis ilmneb tööhõive staatuse nõuetele mittevastava klassifikatsiooni kasutamises sotsiaalsetest tagatistest möödahiilimiseks ning töötajate põhiõigustest ilmajätmises tööjõukulude vähendamise eesmärgil; arvestades, et asjaomased töötajad jäävad majanduslikult sõltuvateks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Komisjoni terminoloogia kohaselt on vale-FIEd füüsilisest isikust ettevõtjaks olemise võltsvorm, mis ilmneb tööhõive staatuse nõuetele mittevastava klassifikatsiooni kasutamises sotsiaalsetest tagatistest möödahiilimiseks ning töötajate põhiõigustest ilmajätmises tööjõukulude vähendamise eesmärgil; arvestades, et asjaomased töötajad jäävad majanduslikult sõltuvateks;

| H. | arvestades, et ettevõtjad (ettevõtte omanikud) on inimesed, kes püüavad luua väärtust, luues või laiendades majandustegevust, tehes kindlaks ja rakendades uusi tooteid, protsesse või turgusid (8); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ettevõtjad (ettevõtte omanikud) on inimesed, kes püüavad luua väärtust, luues või laiendades majandustegevust, tehes kindlaks ja rakendades uusi tooteid, protsesse või turgusid (8);

| I. | arvestades, et naisettevõtjat võib määratleda kui naist, kes on loonud ettevõtte, kus tal on enamusosalus, ja kes on otseselt huvitatud oma aktiivsest rollist otsuste langetamisel, riskide võtmisel ja igapäevase juhtimisega tegelemisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naisettevõtjat võib määratleda kui naist, kes on loonud ettevõtte, kus tal on enamusosalus, ja kes on otseselt huvitatud oma aktiivsest rollist otsuste langetamisel, riskide võtmisel ja igapäevase juhtimisega tegelemisel;

| J. | arvestades, et paljud ettevõtted, eriti need, mida juhivad naised, on tekkinud eesmärgi 1 sihtalaks liigitatud piirkondades, mis on uute riikide ühinemisega peagi väljumas vähemsoodsa piirkonna staatusest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud ettevõtted, eriti need, mida juhivad naised, on tekkinud eesmärgi 1 sihtalaks liigitatud piirkondades, mis on uute riikide ühinemisega peagi väljumas vähemsoodsa piirkonna staatusest;

| K. | arvestades, et paljudes piirkondades, mis jäävad toetustest ilma, on maapiirkonnad veel vajalikul määral välja arendamata, samal ajal kui hiljuti ühinenud riikides asuvatel piirkondadel ei ole sageli kultuurilisi, sotsiaalseid ega korralduslikke vahendeid ELi rahaliste vahendite kasutamiseks parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudes piirkondades, mis jäävad toetustest ilma, on maapiirkonnad veel vajalikul määral välja arendamata, samal ajal kui hiljuti ühinenud riikides asuvatel piirkondadel ei ole sageli kultuurilisi, sotsiaalseid ega korralduslikke vahendeid ELi rahaliste vahendite kasutamiseks parimal võimalikul viisil;

| L. | arvestades liikmesriikide naisettevõtjate arvu erinevusi; arvestades, et ettevõtlusega alustamist võimaliku karjäärivalikuna kaalub vähem naisi kui mehi ja vaatamata VKEsid juhtivate naiste arvu kasvule viimase aastakümne jooksul, on Euroopa Liidus ettevõtjaks vaid iga kümnes naine, samal ajal kui meestest on ettevõtja iga neljas; arvestades, et naised moodustavad kõigist ülikoolilõpetajatest ligi 60 %, kuid tööturul, eriti ettevõtluses, ei ole nad täistööajaga töötajate hulgas võrdselt esindatud; arvestades, et naiste ergutamine ja ettevõtlusse kaasamine on keskse tähtsusega sugudevahelise ebavõrdsuse vähendamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades liikmesriikide naisettevõtjate arvu erinevusi; arvestades, et ettevõtlusega alustamist võimaliku karjäärivalikuna kaalub vähem naisi kui mehi ja vaatamata VKEsid juhtivate naiste arvu kasvule viimase aastakümne jooksul, on Euroopa Liidus ettevõtjaks vaid iga kümnes naine, samal ajal kui meestest on ettevõtja iga neljas; arvestades, et naised moodustavad kõigist ülikoolilõpetajatest ligi 60 %, kuid tööturul, eriti ettevõtluses, ei ole nad täistööajaga töötajate hulgas võrdselt esindatud; arvestades, et naiste ergutamine ja ettevõtlusse kaasamine on keskse tähtsusega sugudevahelise ebavõrdsuse vähendamisel;

| M. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide 1988. aasta naiste ettevõtte omamist käsitleva õigusaktiga kasvas naissoost ettevõtteomanike osakaal kõigi ettevõtete hulgas 26 %-lt 1992. aastal 57 %ni 2002. aastal; arvestades, et kõnealuse õigusakti edu võib aidata ELi heade tavade kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide 1988. aasta naiste ettevõtte omamist käsitleva õigusaktiga kasvas naissoost ettevõtteomanike osakaal kõigi ettevõtete hulgas 26 %-lt 1992. aastal 57 %ni 2002. aastal; arvestades, et kõnealuse õigusakti edu võib aidata ELi heade tavade kindlakstegemisel;

| N. | arvestades, et neid naisettevõtjaid, kelle teadmised kättesaadavatest rahastamisvõimalustest ja finantsjuhtimise kogemused on ühiskondlike tegurite tõttu väiksemad, on vaja toetada mitte ainult käivitusetapis, vaid kogu ettevõtte majandustsükli jooksul, kuna ettevõtlustegevuse kavandamisel käivitamise ja kasvu faasis vajatakse eri liiki toetust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et neid naisettevõtjaid, kelle teadmised kättesaadavatest rahastamisvõimalustest ja finantsjuhtimise kogemused on ühiskondlike tegurite tõttu väiksemad, on vaja toetada mitte ainult käivitusetapis, vaid kogu ettevõtte majandustsükli jooksul, kuna ettevõtlustegevuse kavandamisel käivitamise ja kasvu faasis vajatakse eri liiki toetust;

| O. | arvestades, et naisettevõtlus ja naiste VKEd on peamine vahend, mille abil saab suurendada naiste tööhõivemäära ja kasutada tõhusamalt ära naiste haridustaset ning vältida naiste ebakindlasse töösuhtesse astumist, ning arvestades, et naisettevõtlus tagab ettevõtluse dünaamika ja innovatsiooni, mille potentsiaali ei rakendata Euroopa Liidus kaugeltki täielikult, ning naisettevõtjate arvu suurenemisel on positiivne mõju ja kohene panus majandusele tervikuna; arvestades, et ebastabiilses majanduskliimas jäetakse naisettevõtjate toetusmeetmed kergesti unarusse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naisettevõtlus ja naiste VKEd on peamine vahend, mille abil saab suurendada naiste tööhõivemäära ja kasutada tõhusamalt ära naiste haridustaset ning vältida naiste ebakindlasse töösuhtesse astumist, ning arvestades, et naisettevõtlus tagab ettevõtluse dünaamika ja innovatsiooni, mille potentsiaali ei rakendata Euroopa Liidus kaugeltki täielikult, ning naisettevõtjate arvu suurenemisel on positiivne mõju ja kohene panus majandusele tervikuna; arvestades, et ebastabiilses majanduskliimas jäetakse naisettevõtjate toetusmeetmed kergesti unarusse;

| P. | arvestades, et meeste ja naiste võimalused ettevõtete käivitamisel ja arendamisel ei ole paljudel juhtudel ühesugused, ning arvestades, et naisettevõtluse edendamine on pikaajaline protsess, mis nõuab ühiskonna struktuuri ja hoiakute muutmiseks aega; arvestades, et naised on alati olnud ettevõtlikud, kuid reeglite ja traditsioonilise rollijaotuse tõttu ei ole neil olnud alati võimalust ettevõtlusega tegeleda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et meeste ja naiste võimalused ettevõtete käivitamisel ja arendamisel ei ole paljudel juhtudel ühesugused, ning arvestades, et naisettevõtluse edendamine on pikaajaline protsess, mis nõuab ühiskonna struktuuri ja hoiakute muutmiseks aega; arvestades, et naised on alati olnud ettevõtlikud, kuid reeglite ja traditsioonilise rollijaotuse tõttu ei ole neil olnud alati võimalust ettevõtlusega tegeleda;

| Q. | arvestades, et Euroopa Investeerimispank suurendas märkimisväärselt VKEdele suunatud laene 8,1 miljardilt EUR 2008. aastal ligi 11,5 miljardi EUR 2009. aastal; arvestades, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis ette nähtud vahendeid VKEdele on pidevalt rakendatud (perioodiks 2007–2013 on eraldatud 1,13 miljardit EUR); arvestades, et komisjon võttis vastu riigiabi ajutise raamistiku aastateks 2009/2010, millega antakse liikmesriikidele suuremad võimalused krediidiprobleemide tagajärgede lahendamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Investeerimispank suurendas märkimisväärselt VKEdele suunatud laene 8,1 miljardilt EUR 2008. aastal ligi 11,5 miljardi EUR 2009. aastal; arvestades, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis ette nähtud vahendeid VKEdele on pidevalt rakendatud (perioodiks 2007–2013 on eraldatud 1,13 miljardit EUR); arvestades, et komisjon võttis vastu riigiabi ajutise raamistiku aastateks 2009/2010, millega antakse liikmesriikidele suuremad võimalused krediidiprobleemide tagajärgede lahendamiseks;

| R. | arvestades, et investeerimisvalmiduse programmid tõstavad VKE või ettevõtja suutlikkust mõista pankade ja teiste selliste investorite probleeme, kes võiksid pakkuda välisfinantseerimist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et investeerimisvalmiduse programmid tõstavad VKE või ettevõtja suutlikkust mõista pankade ja teiste selliste investorite probleeme, kes võiksid pakkuda välisfinantseerimist;

| S. | arvestades, et naisettevõtjad moodustavad heterogeense rühma, varieerudes nii vanuse, tausta kui ka hariduse poolest, esindades laia valikut alates hiljutistest ülikoolilõpetajatest kuni nendeni, kes on oma karjääris kaugele jõudnud ning tahavad leida uusi võimalusi oma juhtimisalaste võimete, ettevõtliku meelelaadi, suhtlemisoskuste, kompromisside saavutamise oskuse ning hea riskihindamisvõime rakendamiseks, ning arvestades, et naisettevõtjad tegutsevad aktiivselt eri sektorites ja ettevõtetes; arvestades, et meeste ja naiste võimalused ettevõtete käivitamisel ja arendamisel ei ole soostereotüüpide ja struktuursete tõkete tõttu ühesugused ning et tihti arvatakse alusetult, et naistel jääb vajaka sellistest ettevõtjale vajalikest omadustest nagu enesekindlus, juhtimisoskus, veenmisoskus ja riskijulgus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naisettevõtjad moodustavad heterogeense rühma, varieerudes nii vanuse, tausta kui ka hariduse poolest, esindades laia valikut alates hiljutistest ülikoolilõpetajatest kuni nendeni, kes on oma karjääris kaugele jõudnud ning tahavad leida uusi võimalusi oma juhtimisalaste võimete, ettevõtliku meelelaadi, suhtlemisoskuste, kompromisside saavutamise oskuse ning hea riskihindamisvõime rakendamiseks, ning arvestades, et naisettevõtjad tegutsevad aktiivselt eri sektorites ja ettevõtetes; arvestades, et meeste ja naiste võimalused ettevõtete käivitamisel ja arendamisel ei ole soostereotüüpide ja struktuursete tõkete tõttu ühesugused ning et tihti arvatakse alusetult, et naistel jääb vajaka sellistest ettevõtjale vajalikest omadustest nagu enesekindlus, juhtimisoskus, veenmisoskus ja riskijulgus;

| T. | arvestades, et juhendamine ja toetus aktiivsete nais- ja meessoost ettevõtjate poolt võib aidata naisettevõtjate vastloodud ettevõtetel ületada mitmeid ettevõtluse alustamisega seotud hirme; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et juhendamine ja toetus aktiivsete nais- ja meessoost ettevõtjate poolt võib aidata naisettevõtjate vastloodud ettevõtetel ületada mitmeid ettevõtluse alustamisega seotud hirme;

| U. | arvestades, et on oluline anda edasi praktilisi soovitusi, milles võetakse arvesse äri- ja majanduselu tegelikkust konkurentsile rajatud turukeskkonnas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et on oluline anda edasi praktilisi soovitusi, milles võetakse arvesse äri- ja majanduselu tegelikkust konkurentsile rajatud turukeskkonnas;

| V. | arvestades, et naisettevõtluse kohta ei ole ELi tasandil tehtud piisavalt uuringuid, mis võiksid pakkuda teavet kogu ELi hõlmava poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks selles valdkonnas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et naisettevõtluse kohta ei ole ELi tasandil tehtud piisavalt uuringuid, mis võiksid pakkuda teavet kogu ELi hõlmava poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks selles valdkonnas;

| W. | arvestades, et paljudes liikmesriikides puuduvad füüsilisest isikust ettevõtjatel nõuetekohased sotsiaalkindlustuse õigused, näiteks ema- ja isapuhkus, töötus- ja haiguskindlustus, invaliidsustoetus ning pension ja lapsehoidmisteenus, kuigi need on olulise tähtsusega selleks, et naisettevõtjatel oleks võimalik ühitada töö- ja pereelu ning võimaldada Euroopa Liidul astuda vastu demograafilisele probleemile; arvestades, et tööhõivepoliitika suunistes nõutakse, et liikmesriigid edendaksid füüsilisest isikust ettevõtja staatust, tagades samal ajal FIEdele piisava sotsiaalse kindlustatuse; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et paljudes liikmesriikides puuduvad füüsilisest isikust ettevõtjatel nõuetekohased sotsiaalkindlustuse õigused, näiteks ema- ja isapuhkus, töötus- ja haiguskindlustus, invaliidsustoetus ning pension ja lapsehoidmisteenus, kuigi need on olulise tähtsusega selleks, et naisettevõtjatel oleks võimalik ühitada töö- ja pereelu ning võimaldada Euroopa Liidul astuda vastu demograafilisele probleemile; arvestades, et tööhõivepoliitika suunistes nõutakse, et liikmesriigid edendaksid füüsilisest isikust ettevõtja staatust, tagades samal ajal FIEdele piisava sotsiaalse kindlustatuse;

| X. | arvestades, et peamiselt naistest koosnev rühm tegeleb majapidamistöödega või eraviisilise hooldusega ega tööta ametlikult, kuid nad ei ole ka ametlikult füüsilisest isikust ettevõtjad ning neil puudub seetõttu igasugune sotsiaalne kaitse, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et peamiselt naistest koosnev rühm tegeleb majapidamistöödega või eraviisilise hooldusega ega tööta ametlikult, kuid nad ei ole ka ametlikult füüsilisest isikust ettevõtjad ning neil puudub seetõttu igasugune sotsiaalne kaitse,

Juurdepääs finants- ja haridustoetusele

| 1. | ergutab komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ning kohalikke asutusi paremini ära kasutama naisettevõtjatele spetsiaalsete toetuste, riskikapitali, sotsiaaltagatiste ja intressitoetuste kaudu pakutavaid rahastamisvõimalusi, mis võimaldavad õiglast ja võrdset juurdepääsu rahalistele vahenditele, näiteks Euroopa mikrokrediidirahastule „Progress”, mis annab mikrokrediiti kuni 25 000 EUR mikroettevõtetele ja neile, kes soovivad alustada oma väikest äri, kuid kellel puudub juurdepääs traditsioonilistele pangateenustele, nagu see on näiteks töötute puhul; |
| --- | --- |

1.

ergutab komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ning kohalikke asutusi paremini ära kasutama naisettevõtjatele spetsiaalsete toetuste, riskikapitali, sotsiaaltagatiste ja intressitoetuste kaudu pakutavaid rahastamisvõimalusi, mis võimaldavad õiglast ja võrdset juurdepääsu rahalistele vahenditele, näiteks Euroopa mikrokrediidirahastule „Progress”, mis annab mikrokrediiti kuni 25 000 EUR mikroettevõtetele ja neile, kes soovivad alustada oma väikest äri, kuid kellel puudub juurdepääs traditsioonilistele pangateenustele, nagu see on näiteks töötute puhul;

| 2. | kutsub liikmesriike üles viima läbi riiklikke kampaaniaid, sealhulgas töötubasid ja seminare, et teavitada naisi tõhusamalt Euroopa mikrokrediidirahastust „Progress” ja kõikidest selle pakutavatest rahastamisvõimalustest; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles viima läbi riiklikke kampaaniaid, sealhulgas töötubasid ja seminare, et teavitada naisi tõhusamalt Euroopa mikrokrediidirahastust „Progress” ja kõikidest selle pakutavatest rahastamisvõimalustest;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et naiste ja meeste võrdsus on ELi aluspõhimõte, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning et vaatamata märkimisväärse edu saavutamisele valitseb naiste ja meeste vahel endiselt ebavõrdsus ettevõtluse ja otsuspädevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et naiste ja meeste võrdsus on ELi aluspõhimõte, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning et vaatamata märkimisväärse edu saavutamisele valitseb naiste ja meeste vahel endiselt ebavõrdsus ettevõtluse ja otsuspädevuse valdkonnas;

| 4. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et finants- ja majanduskriis on suurendanud paljude potentsiaalsete naisettevõtjate probleeme eriti ettevõtlusega tegelemise esimesel kolmel aastal; rõhutab, et nii meeste kui ka naiste rajatavad kasumlikud VKEd võivad aidata liikmesriikidel saavutada jätkusuutlikumat majanduskasvu; |
| --- | --- |

4.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et finants- ja majanduskriis on suurendanud paljude potentsiaalsete naisettevõtjate probleeme eriti ettevõtlusega tegelemise esimesel kolmel aastal; rõhutab, et nii meeste kui ka naiste rajatavad kasumlikud VKEd võivad aidata liikmesriikidel saavutada jätkusuutlikumat majanduskasvu;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et eespool nimetatud komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sisaldub eraldi jagu, milles käsitletakse naisettevõtluse toetamist; palub komisjonil tagada, et kõnealust toetust võimaldatakse jätkuvalt ka tulevases ühenduse tugiraamistikus, et toetada naisettevõtjaid ka pärast asjaomase määruse kehtivusaja lõppemist; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et eespool nimetatud komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sisaldub eraldi jagu, milles käsitletakse naisettevõtluse toetamist; palub komisjonil tagada, et kõnealust toetust võimaldatakse jätkuvalt ka tulevases ühenduse tugiraamistikus, et toetada naisettevõtjaid ka pärast asjaomase määruse kehtivusaja lõppemist;

| 6. | palub liikmesriikidel tagada, et ka naiste juhitavad (ja loodud) VKEd võiksid VKEdele ette nähtud maksusoodustustest kasu saada; |
| --- | --- |

6.

palub liikmesriikidel tagada, et ka naiste juhitavad (ja loodud) VKEd võiksid VKEdele ette nähtud maksusoodustustest kasu saada;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta nõuetekohaselt ning tagaksid, et ettevõtjatel, kes on muutunud maksejõuetuks või kelle karjäär on katkenud, oleks juurdepääs rahalisele hüvitusabile ja toetusele, et jätkata juba alustatud projektide elluviimist või muuta suunda; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta nõuetekohaselt ning tagaksid, et ettevõtjatel, kes on muutunud maksejõuetuks või kelle karjäär on katkenud, oleks juurdepääs rahalisele hüvitusabile ja toetusele, et jätkata juba alustatud projektide elluviimist või muuta suunda;

| 8. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada parimate tavade vahetust eesmärgist 1 väljuvate piirkondade ja sinna hiljuti sisenenud piirkondade vahel, nii et kaasatud oleksid naisettevõtjad, eriti käsitöönduslikus põllumajandussektoris, et anda edasi saadud kogemusi ja seeläbi vältida rahalise toetuse ootamatut kaotamist ning luua hiljuti ühinenud liikmesriikides uus vastutavatel kohtadel töötavate naiste kategooria; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada parimate tavade vahetust eesmärgist 1 väljuvate piirkondade ja sinna hiljuti sisenenud piirkondade vahel, nii et kaasatud oleksid naisettevõtjad, eriti käsitöönduslikus põllumajandussektoris, et anda edasi saadud kogemusi ja seeläbi vältida rahalise toetuse ootamatut kaotamist ning luua hiljuti ühinenud liikmesriikides uus vastutavatel kohtadel töötavate naiste kategooria;

| 9. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja organisatsiooni Business Europe üles edendama naisettevõtlust, rahalise toetuse pakkumist ja kutsenõustamise süsteemi ning viima koostöös majanduskoolide ja -organisatsioonidega ning riiklike naisorganisatsioonidega läbi investeerimisvalmiduse programme, et aidata naistel koostada elujõulisi äriplaane ning leida ja määratleda võimalikke investoreid; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja organisatsiooni Business Europe üles edendama naisettevõtlust, rahalise toetuse pakkumist ja kutsenõustamise süsteemi ning viima koostöös majanduskoolide ja -organisatsioonidega ning riiklike naisorganisatsioonidega läbi investeerimisvalmiduse programme, et aidata naistel koostada elujõulisi äriplaane ning leida ja määratleda võimalikke investoreid;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima naisettevõtluse takistusi ning iseäranis analüüsima igakülgselt naiste juurdepääsu rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima naisettevõtluse takistusi ning iseäranis analüüsima igakülgselt naiste juurdepääsu rahastamisvahenditele;

| 11. | kutsub liikmesriike üles ergutama pankasid ja finantsasutusi kaaluma naistesõbralikke ettevõtluse tugiteenuseid; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles ergutama pankasid ja finantsasutusi kaaluma naistesõbralikke ettevõtluse tugiteenuseid;

| 12. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja organisatsiooni Business Europe üles kaaluma selliste juhendamis- ja abikavade loomist, mille puhul saab ära kasutada aktiivsena vananemise mudelit, rakendades pensionieas ettevõtlusspetsialistide – nii naiste kui ka meeste – nõuandeid ja kogemusi; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja organisatsiooni Business Europe üles kaaluma selliste juhendamis- ja abikavade loomist, mille puhul saab ära kasutada aktiivsena vananemise mudelit, rakendades pensionieas ettevõtlusspetsialistide – nii naiste kui ka meeste – nõuandeid ja kogemusi;

| 13. | kutsub liikmesriike üles pöörama eriti tähelepanu üle 50-aastaste naiste olukorrale ja aitama neil asutada oma ettevõtteid; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles pöörama eriti tähelepanu üle 50-aastaste naiste olukorrale ja aitama neil asutada oma ettevõtteid;

| 14. | nõuab, et liikmesriigid rakendaksid poliitikat, millega võimaldatakse naistel saavutada küllaldane töö ja eraelu tasakaal, ning looksid asjakohased lapsehoiuteenused, kuna selliste teenuste rahaline kättesaamatus, vähesus ja kehv kvaliteet tekitavad naistele lisatakistusi ettevõtlusega alustamisel; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et liikmesriigid rakendaksid poliitikat, millega võimaldatakse naistel saavutada küllaldane töö ja eraelu tasakaal, ning looksid asjakohased lapsehoiuteenused, kuna selliste teenuste rahaline kättesaamatus, vähesus ja kehv kvaliteet tekitavad naistele lisatakistusi ettevõtlusega alustamisel;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama naisettevõtjate juurdepääsu kasvupotentsiaali hindamisele, mille viivad läbi kogenud konsultandid, tehes kindlaks ettevõtte riskipotentsiaali; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama naisettevõtjate juurdepääsu kasvupotentsiaali hindamisele, mille viivad läbi kogenud konsultandid, tehes kindlaks ettevõtte riskipotentsiaali;

| 16. | märgib, et paljudes hiljutistes uuringutes on hinnatud naisettevõtjate suhtumist majanduslike ja rahaliste riskide võtmisse meeste suhtumisega võrreldes ettevaatlikumaks; on veendunud, et nende uuringute tulemusi tuleks põhjalikumalt analüüsida, et selgitada välja, kas need on täpsed ja milliseid järeldusi neist teha tuleks; |
| --- | --- |

16.

märgib, et paljudes hiljutistes uuringutes on hinnatud naisettevõtjate suhtumist majanduslike ja rahaliste riskide võtmisse meeste suhtumisega võrreldes ettevaatlikumaks; on veendunud, et nende uuringute tulemusi tuleks põhjalikumalt analüüsida, et selgitada välja, kas need on täpsed ja milliseid järeldusi neist teha tuleks;

| 17. | kutsub liikmesriike ja piirkondlikke asutusi üles lisama riiklikku hariduspoliitikasse asjaomase kontseptsiooni, et tõsta tütarlaste teadlikkust ettevõtlusest ja naiste võimalustest juhtimise juures ning töötada koolides välja noorte ettevõtlusprogramm kestusega üks õppeaasta, mis võimaldab naissoost õpilastel soovi korral kogeda ettevõtte elutsüklit läbi ettevõtte alustamise, tegevuse ja sulgemise, sidudes selle protsessiga õpetajate ja kohalike äriringkondade nn aktiivsena vananevate nõustajate poolse juhendamise; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike ja piirkondlikke asutusi üles lisama riiklikku hariduspoliitikasse asjaomase kontseptsiooni, et tõsta tütarlaste teadlikkust ettevõtlusest ja naiste võimalustest juhtimise juures ning töötada koolides välja noorte ettevõtlusprogramm kestusega üks õppeaasta, mis võimaldab naissoost õpilastel soovi korral kogeda ettevõtte elutsüklit läbi ettevõtte alustamise, tegevuse ja sulgemise, sidudes selle protsessiga õpetajate ja kohalike äriringkondade nn aktiivsena vananevate nõustajate poolse juhendamise;

| 18. | tunnistab asjaolu, et paljusid tüdrukuid mõjutatakse lapsest saati koolis ja ülikoolis mitte õppima aineid, mida peetakse oma olemuselt mehelikuks, näiteks loodusteadusi, matemaatikat ja tehnikat; soovitab viia kooliprogrammi sisse ettevõtluse aluste algkursuse ja laiendada tüdrukutele avatud võimalike õppeainete ja karjäärivalikuid, nii et nad saavad omandada edukaks ettevõtluseks vajalikud alusteadmised ja kõik vajalikud oskused; rõhutab tüdrukute ja naiste töölevõtmiseks vajalike oskuste tugevdamise tähtsust oskuste omandamise ja elukestva õppe kaudu; |
| --- | --- |

18.

tunnistab asjaolu, et paljusid tüdrukuid mõjutatakse lapsest saati koolis ja ülikoolis mitte õppima aineid, mida peetakse oma olemuselt mehelikuks, näiteks loodusteadusi, matemaatikat ja tehnikat; soovitab viia kooliprogrammi sisse ettevõtluse aluste algkursuse ja laiendada tüdrukutele avatud võimalike õppeainete ja karjäärivalikuid, nii et nad saavad omandada edukaks ettevõtluseks vajalikud alusteadmised ja kõik vajalikud oskused; rõhutab tüdrukute ja naiste töölevõtmiseks vajalike oskuste tugevdamise tähtsust oskuste omandamise ja elukestva õppe kaudu;

| 19. | palub ELi institutsioonidel, liikmesriikidel ja piirkondlikel asutustel ergutada naisi läbima Euroopa ülikoolide juures üheaastasi ettevõtlus- või praktika- ja vahetusprogramme, kus üliõpilased juhivad tegelikel äriideedel põhinevaid arendusprojekte, mille eesmärk on alustada juba õpinguajal elujõulise ja kasumliku ettevõttega; on lisaks seisukohal, et selle protsessi lahutamatu osa peaks olema ka vilistlas- ja üliõpilasühenduste tegevus, mis annab üliõpilastele enesekindlust ja on heaks eeskujuks; palub komisjonil ergutada heade tavade vahetamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

palub ELi institutsioonidel, liikmesriikidel ja piirkondlikel asutustel ergutada naisi läbima Euroopa ülikoolide juures üheaastasi ettevõtlus- või praktika- ja vahetusprogramme, kus üliõpilased juhivad tegelikel äriideedel põhinevaid arendusprojekte, mille eesmärk on alustada juba õpinguajal elujõulise ja kasumliku ettevõttega; on lisaks seisukohal, et selle protsessi lahutamatu osa peaks olema ka vilistlas- ja üliõpilasühenduste tegevus, mis annab üliõpilastele enesekindlust ja on heaks eeskujuks; palub komisjonil ergutada heade tavade vahetamist selles valdkonnas;

| 20. | palub liikmesriikidel ja organisatsioonil Business Europe suurendada teadlikkust ja edendada Euroopa ettevõtjate vahetusprogrammi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mille konkreetne eesmärk on aidata alustavatel ettevõtjatel suurendada ettevõtlikkust ning tõsta nende rahvusvahelistumise ja konkurentsivõime potentsiaali ELis ja äsja asutatud mikro- ja väikeettevõtetes ning mis annab uutele ettevõtjatele võimaluse töötada kuni 6 kuud koos kogenud ettevõtjaga tema VKEs mõnes teises ELi riigis; soovitab pakkuda silmapaistvate eeldustega naissoost õpilastele spetsiaalseid stipendiume, nagu ELi Leonardo da Vinci stipendiumid, mille tipphetk oleks edukate lõpetajate „parima praktika” auhinnatseremoonia; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel ja organisatsioonil Business Europe suurendada teadlikkust ja edendada Euroopa ettevõtjate vahetusprogrammi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mille konkreetne eesmärk on aidata alustavatel ettevõtjatel suurendada ettevõtlikkust ning tõsta nende rahvusvahelistumise ja konkurentsivõime potentsiaali ELis ja äsja asutatud mikro- ja väikeettevõtetes ning mis annab uutele ettevõtjatele võimaluse töötada kuni 6 kuud koos kogenud ettevõtjaga tema VKEs mõnes teises ELi riigis; soovitab pakkuda silmapaistvate eeldustega naissoost õpilastele spetsiaalseid stipendiume, nagu ELi Leonardo da Vinci stipendiumid, mille tipphetk oleks edukate lõpetajate „parima praktika” auhinnatseremoonia;

| 21. | nõuab, et liikmesriigid edendaksid võrdset juurdepääsu hankelepingutele ja muudaksid avaliku sektori hankepoliitika sooliselt neutraalseks; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et liikmesriigid edendaksid võrdset juurdepääsu hankelepingutele ja muudaksid avaliku sektori hankepoliitika sooliselt neutraalseks;

Juurdepääs traditsioonilistele ettevõtjate koostöövõrgustikele ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale

| 22. | kutsub liikmesriike üles edendama piiriüleseid koostööprogramme, mille eesmärk on luua naisettevõtjate tarbeks piiriülesed tugikeskused, et anda alus kogemuste vahetamiseks, ressursside otstarbekohasemaks kasutamiseks ja parimate tavade jagamiseks; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles edendama piiriüleseid koostööprogramme, mille eesmärk on luua naisettevõtjate tarbeks piiriülesed tugikeskused, et anda alus kogemuste vahetamiseks, ressursside otstarbekohasemaks kasutamiseks ja parimate tavade jagamiseks;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, mis aitaks tõsta naiste teadlikkust ja suurendada neile tugivõrgustiku kaudu antavat toetust; nõuab, et Euroopa digitaalse lõhe probleem lahendataks lairibaühenduste parandamise kaudu, pakkudes seeläbi naistele paindlikke võimalusi soovi korral ettevõtteid edukalt kodust juhtida; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, mis aitaks tõsta naiste teadlikkust ja suurendada neile tugivõrgustiku kaudu antavat toetust; nõuab, et Euroopa digitaalse lõhe probleem lahendataks lairibaühenduste parandamise kaudu, pakkudes seeläbi naistele paindlikke võimalusi soovi korral ettevõtteid edukalt kodust juhtida;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naisi osalema kohalikes kaubanduskodades, teatavates valitsusvälistes organisatsioonides, lobitöö rühmades ja tootjaorganisatsioonides, mis moodustavad kohalike äriringkondade põhivoolu, et neil oleks võimalik arendada ja suurendada konkurentsivõimelisi ärioskusi, ning palub kaubanduskodadel omalt poolt aktiivselt kutsuda naisettevõtjaid osalema naisettevõtjatele spetsiaalsete teenuste ja esindusorganite loomises ning nende edendamises, et aidata kaasa naistele volituste andmisele ja ettevõtluskultuuri arendamisele; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naisi osalema kohalikes kaubanduskodades, teatavates valitsusvälistes organisatsioonides, lobitöö rühmades ja tootjaorganisatsioonides, mis moodustavad kohalike äriringkondade põhivoolu, et neil oleks võimalik arendada ja suurendada konkurentsivõimelisi ärioskusi, ning palub kaubanduskodadel omalt poolt aktiivselt kutsuda naisettevõtjaid osalema naisettevõtjatele spetsiaalsete teenuste ja esindusorganite loomises ning nende edendamises, et aidata kaasa naistele volituste andmisele ja ettevõtluskultuuri arendamisele;

| 25. | palub liikmesriikidel rõhutada valitsusväliste organisatsioonide rolli naisettevõtluse ergutamisel ja hõlbustamisel; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel rõhutada valitsusväliste organisatsioonide rolli naisettevõtluse ergutamisel ja hõlbustamisel;

| 26. | palub komisjonil ergutada heade tavade vahetamist, et õhutada naiste ettevõtlusvaimu; palub komisjonil, liikmesriikidel ja organisatsioonil Business Europe ergutada naissoost ettevõtjaid ning aidata neil luua sidemeid teiste valdkondade vastavate äripartneritega, et neil oleks võimalik jagada kogemusi ja tavasid ning jõuda paremale arusaamisele laiemast ärimaailmast; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil ergutada heade tavade vahetamist, et õhutada naiste ettevõtlusvaimu; palub komisjonil, liikmesriikidel ja organisatsioonil Business Europe ergutada naissoost ettevõtjaid ning aidata neil luua sidemeid teiste valdkondade vastavate äripartneritega, et neil oleks võimalik jagada kogemusi ja tavasid ning jõuda paremale arusaamisele laiemast ärimaailmast;

| 27. | kutsub komisjoni üles looma ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe osana nõuandvad komisjonid, mis on pädevad naisettevõtjate probleemide ja nende ees seisvate takistuste alal ning mis võivad ühtlasi olla ühtseks kontaktpunktiks finantsteenuste pakkujate poolsete laenude kättesaadavust puudutavate diskrimineerimisjuhtumite puhul; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles looma ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe osana nõuandvad komisjonid, mis on pädevad naisettevõtjate probleemide ja nende ees seisvate takistuste alal ning mis võivad ühtlasi olla ühtseks kontaktpunktiks finantsteenuste pakkujate poolsete laenude kättesaadavust puudutavate diskrimineerimisjuhtumite puhul;

| 28. | tunnistab seda, kui olulised on naissaadikud, näiteks naisettevõtluse saadikute Euroopa võrgustik (ENFEA), mis rõhutab naiste potentsiaalset rolli töökohtade loomisel ja konkurentsi edendamisel, inspireerides naisi ja tütarlapsi asutama oma ettevõtteid koolis, ülikoolis ja kogukonna huvirühmades toimuva tegevuse ja meedia kaudu; märgib, et saadikud peaksid olema erineva tausta, vanuse ja kogemustega ning esindama kõiki majandusharusid; |
| --- | --- |

28.

tunnistab seda, kui olulised on naissaadikud, näiteks naisettevõtluse saadikute Euroopa võrgustik (ENFEA), mis rõhutab naiste potentsiaalset rolli töökohtade loomisel ja konkurentsi edendamisel, inspireerides naisi ja tütarlapsi asutama oma ettevõtteid koolis, ülikoolis ja kogukonna huvirühmades toimuva tegevuse ja meedia kaudu; märgib, et saadikud peaksid olema erineva tausta, vanuse ja kogemustega ning esindama kõiki majandusharusid;

| 29. | kutsub komisjoni üles viima läbi kampaania naiste tööleasumise ergutamiseks nende oma ettevõtete asutamise teel ja teavitama samal ajal erinevatest ettevõtete käivitamist hõlbustavatest vahenditest, mida on võimalik kasutada; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles viima läbi kampaania naiste tööleasumise ergutamiseks nende oma ettevõtete asutamise teel ja teavitama samal ajal erinevatest ettevõtete käivitamist hõlbustavatest vahenditest, mida on võimalik kasutada;

| 30. | on seisukohal, et Euroopa välisteenistus ja ELi delegatsioonid kolmandate riikidega suhtlemiseks võiksid koos liikmesriikide ärivisiitidega aidata kaasa naiste juhitud VKEde võrgustiku arendamisele; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et Euroopa välisteenistus ja ELi delegatsioonid kolmandate riikidega suhtlemiseks võiksid koos liikmesriikide ärivisiitidega aidata kaasa naiste juhitud VKEde võrgustiku arendamisele;

| 31. | kutsub komisjoni üles koguma viisil, mis ei tekita VKEdele lisakoormust, võrreldavaid ja põhjalikke andmeid naisettevõtluse kohta Euroopa Liidus (näiteks naisettevõtjate vanuse, tegevuspiirkonna, ettevõtte suuruse ja vanuse ning rahvuse kohta kooskõlas liikmesriikide isikuandmete kaitse eeskirjadega), kasutades selleks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi abi, ning analüüsima saadud andmeid iga-aastases ELi VKEde aruandes SME Performance Review (ülevaade väikeettevõtluse olukorrast); on seisukohal, et kogutud andmed ja teave peaksid valgustama otsustajaid konkreetsetest probleemidest, millega naisettevõtjad silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles koguma viisil, mis ei tekita VKEdele lisakoormust, võrreldavaid ja põhjalikke andmeid naisettevõtluse kohta Euroopa Liidus (näiteks naisettevõtjate vanuse, tegevuspiirkonna, ettevõtte suuruse ja vanuse ning rahvuse kohta kooskõlas liikmesriikide isikuandmete kaitse eeskirjadega), kasutades selleks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi abi, ning analüüsima saadud andmeid iga-aastases ELi VKEde aruandes SME Performance Review (ülevaade väikeettevõtluse olukorrast); on seisukohal, et kogutud andmed ja teave peaksid valgustama otsustajaid konkreetsetest probleemidest, millega naisettevõtjad silmitsi seisavad;

| 32. | väljendab heameelt komisjoni 2008. aasta uurimuse üle naisuuendajate ja ettevõtluse kohta ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid selle poliitika soovitusi; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt komisjoni 2008. aasta uurimuse üle naisuuendajate ja ettevõtluse kohta ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid selle poliitika soovitusi;

| 33. | nõuab, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused võtaksid meetmeid, et kohelda naisettevõtjaid samamoodi nagu töötajaid, kui tegemist on sotsiaalsete ja muude ühiskondlike teenustega, ning parandada VKEde naissoost ettevõtjate ja kaasettevõtjate sotsiaalset seisundit – raseduse ja sünnituse parema korralduse, paremate lastehoiuteenuste ning eakate ja erivajadustega inimeste hooldusteenuste ning parema sotsiaalkaitse pakkumise ning soostereotüüpide murdmise teel – ja parandada nende kultuurilist ja õiguslikku seisundit, eriti teadus- ja uurimistegevuse, inseneriteaduse, uue meedia, keskkonna, loodussõbraliku ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja põllumajanduse valdkonnas ning linna- ja maapiirkondade tootmissektorites; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused võtaksid meetmeid, et kohelda naisettevõtjaid samamoodi nagu töötajaid, kui tegemist on sotsiaalsete ja muude ühiskondlike teenustega, ning parandada VKEde naissoost ettevõtjate ja kaasettevõtjate sotsiaalset seisundit – raseduse ja sünnituse parema korralduse, paremate lastehoiuteenuste ning eakate ja erivajadustega inimeste hooldusteenuste ning parema sotsiaalkaitse pakkumise ning soostereotüüpide murdmise teel – ja parandada nende kultuurilist ja õiguslikku seisundit, eriti teadus- ja uurimistegevuse, inseneriteaduse, uue meedia, keskkonna, loodussõbraliku ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja põllumajanduse valdkonnas ning linna- ja maapiirkondade tootmissektorites;

| 34. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid, mis takistab roma naistel tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana, ning looma kavasid roma naisettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele kättesaadava, kiire ja taskukohase registreerimise pakkumiseks, võimaldama juurdepääsu kättesaadavatele laenudele, sealhulgas mikrokrediidile roma naiste ettevõtete rahastamiseks, ning nõuab tungivalt, et komisjon toetaks neid tegevusi asjakohaste rahastamismehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid, mis takistab roma naistel tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana, ning looma kavasid roma naisettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele kättesaadava, kiire ja taskukohase registreerimise pakkumiseks, võimaldama juurdepääsu kättesaadavatele laenudele, sealhulgas mikrokrediidile roma naiste ettevõtete rahastamiseks, ning nõuab tungivalt, et komisjon toetaks neid tegevusi asjakohaste rahastamismehhanismide kaudu;

| 35. | kutsub liikmesriike üles võitlema aktiivselt vale-FIEde vastu, määratledes tõhusal viisil füüsilisest isikust ettevõtja staatuse ning kehtestades vale-FIEdele karistused; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike üles võitlema aktiivselt vale-FIEde vastu, määratledes tõhusal viisil füüsilisest isikust ettevõtja staatuse ning kehtestades vale-FIEdele karistused;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käivitama programmi, mille eesmärk on aidata kodumajapidamises töötajaid, hooldajaid või muude teenuste pakkujaid, kelleks on peamiselt naised, kes ei ole töötajad ega füüsilisest isikust ettevõtjad, et nad saaksid hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks või rajada oma ettevõtte; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käivitama programmi, mille eesmärk on aidata kodumajapidamises töötajaid, hooldajaid või muude teenuste pakkujaid, kelleks on peamiselt naised, kes ei ole töötajad ega füüsilisest isikust ettevõtjad, et nad saaksid hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks või rajada oma ettevõtte;

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles abistama naisi, kes kavatsevad alustada ettevõtlusega või osta ettevõtte või võtta üle pereettevõtte, sealhulgas neid, kes on vabakutselised ja omavad näiteks oma advokaadibürood või arstipraksist; on seisukohal, et toetus peaks hõlmama asjakohaseid koolitusseminare ja töötubasid, mis võimaldaksid neil naistel omandada juhtimisoskused, et edukalt tegutseda vara omandamisega seoses, eriti vara hindamise, ettevõtte väärtuse hindamise, panganduse ja juriidilistes küsimustes; tunnistab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata alla 25-aastastele ja üle 50-aastastele naistele, kuna finantskriis mõjutab neid rohkem; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles abistama naisi, kes kavatsevad alustada ettevõtlusega või osta ettevõtte või võtta üle pereettevõtte, sealhulgas neid, kes on vabakutselised ja omavad näiteks oma advokaadibürood või arstipraksist; on seisukohal, et toetus peaks hõlmama asjakohaseid koolitusseminare ja töötubasid, mis võimaldaksid neil naistel omandada juhtimisoskused, et edukalt tegutseda vara omandamisega seoses, eriti vara hindamise, ettevõtte väärtuse hindamise, panganduse ja juriidilistes küsimustes; tunnistab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata alla 25-aastastele ja üle 50-aastastele naistele, kuna finantskriis mõjutab neid rohkem;

| 38. | kutsub Poolat üles rõhutama naisettevõtluse tähtsust kogu oma eesistumisperioodi jooksul, eriti Euroopa VKEde nädala raames oktoobri alguses; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti naisettevõtjate osakaalu suurendamise tegevuskava ja käivitama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et murda stereotüüpe, mille kohaselt naised ei saa olla edukad ärijuhid; |
| --- | --- |

38.

kutsub Poolat üles rõhutama naisettevõtluse tähtsust kogu oma eesistumisperioodi jooksul, eriti Euroopa VKEde nädala raames oktoobri alguses; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti naisettevõtjate osakaalu suurendamise tegevuskava ja käivitama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et murda stereotüüpe, mille kohaselt naised ei saa olla edukad ärijuhid;

| 39. | kutsub pereettevõtteid üles pakkuma ettevõtet pärandades või üle andes samaväärseid võimalusi naissoost sugulastele, näiteks tütardele; |
| --- | --- |

39.

kutsub pereettevõtteid üles pakkuma ettevõtet pärandades või üle andes samaväärseid võimalusi naissoost sugulastele, näiteks tütardele;

| 40. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, mis soodustavad omavahel konkureeriva pere- ja tööelu ühitamist, et soodustada naiste tööhõivet ja parandada karjäärivõimalusi füüsilisest isikust ettevõtjana; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, mis soodustavad omavahel konkureeriva pere- ja tööelu ühitamist, et soodustada naiste tööhõivet ja parandada karjäärivõimalusi füüsilisest isikust ettevõtjana;

| 41. | palub komisjonil kaitsta naiste kuvandit kõikides meediavahendites, võideldes seeläbi eelarvamuste vastu, mis samastavad naisi haavatavusega ning konkurentsivõime ja ettevõtte juhtimise võime oletatava puudumisega; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil kaitsta naiste kuvandit kõikides meediavahendites, võideldes seeläbi eelarvamuste vastu, mis samastavad naisi haavatavusega ning konkurentsivõime ja ettevõtte juhtimise võime oletatava puudumisega;

| 42. | viitab vajadusele julgustada ettevõtlikke samme, millega aidata kavandada ja rakendada ettevõtja tasandil tulutoovat tegevuspoliitikat ja inimressursside alast poliitikat, et edendada soolist võrdõiguslikkust, pöörates samal ajal rohkem rõhku teadlikkuse tõstmisele ja koolitusmeetmetele, mis on suunatud selliste tavade edendamisele, edastamisele ja kaasamisele, mis on organisatsioonide ja ettevõtjate puhul edukaks osutunud; |
| --- | --- |

42.

viitab vajadusele julgustada ettevõtlikke samme, millega aidata kavandada ja rakendada ettevõtja tasandil tulutoovat tegevuspoliitikat ja inimressursside alast poliitikat, et edendada soolist võrdõiguslikkust, pöörates samal ajal rohkem rõhku teadlikkuse tõstmisele ja koolitusmeetmetele, mis on suunatud selliste tavade edendamisele, edastamisele ja kaasamisele, mis on organisatsioonide ja ettevõtjate puhul edukaks osutunud;

| 43. | tunnistab, et 23. veebruari 2011. aasta Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise tulemuseks oli tugev VKEde kava, kuid palub, et põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” võetaks endiselt arvesse kõige puhul, mida EL ja liikmesriigid ellu viivad; |
| --- | --- |

43.

tunnistab, et 23. veebruari 2011. aasta Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise tulemuseks oli tugev VKEde kava, kuid palub, et põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” võetaks endiselt arvesse kõige puhul, mida EL ja liikmesriigid ellu viivad;

| 44. | palub liikmesriikidel toetada programme, mille eesmärk on võimaldada sisserändajatest naistel tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või asutada oma ettevõte, tehes seda selliste vahendite kaudu nagu koolitust ja juhendamist käsitlev poliitika ja rahalistele vahenditele juurdepääsu toetavad meetmed; |
| --- | --- |

44.

palub liikmesriikidel toetada programme, mille eesmärk on võimaldada sisserändajatest naistel tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või asutada oma ettevõte, tehes seda selliste vahendite kaudu nagu koolitust ja juhendamist käsitlev poliitika ja rahalistele vahenditele juurdepääsu toetavad meetmed;

| 45. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnustaksid ettevõtteid, kes püüavad edendada soolist võrdõiguslikkust ja hõlbustada tasakaalu saavutamist pere- ja tööelu vahel, mille eesmärk on aidata levitada tavasid, mis tagavad selle valdkonna suurepärase taseme; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnustaksid ettevõtteid, kes püüavad edendada soolist võrdõiguslikkust ja hõlbustada tasakaalu saavutamist pere- ja tööelu vahel, mille eesmärk on aidata levitada tavasid, mis tagavad selle valdkonna suurepärase taseme;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama meeste ja naiste tasakaalustatud esindatust ettevõtete juhatustes, eriti juhul, kui liikmesriigid on neis osanikud; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama meeste ja naiste tasakaalustatud esindatust ettevõtete juhatustes, eriti juhul, kui liikmesriigid on neis osanikud;

| 47. | palub liikmesriikidel edendada naiste poolt juhitavate ettevõtete sotsiaalset vastutust, et võimaldada naiste tööaegade ja töö paindlikumat korraldamist ning edendada peresõbralikke teenuseid; |
| --- | --- |

47.

palub liikmesriikidel edendada naiste poolt juhitavate ettevõtete sotsiaalset vastutust, et võimaldada naiste tööaegade ja töö paindlikumat korraldamist ning edendada peresõbralikke teenuseid;

| 48. | kutsub komisjoni üles edendama naistele suunatud kutsekoolitusmeetmeid ja -programme, muu hulgas arvutioskuste arendamist, pidades silmas naiste suurenevat osalemist tootmissektoris, võttes arvesse kohalikul, riiklikul ja ühenduse tasandil kättesaadavat rahalist toetust ning pakkudes paremaid stiimuleid, et seda kasutaksid suured ettevõtjad ja VKEd; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles edendama naistele suunatud kutsekoolitusmeetmeid ja -programme, muu hulgas arvutioskuste arendamist, pidades silmas naiste suurenevat osalemist tootmissektoris, võttes arvesse kohalikul, riiklikul ja ühenduse tasandil kättesaadavat rahalist toetust ning pakkudes paremaid stiimuleid, et seda kasutaksid suured ettevõtjad ja VKEd;

| 49. | kutsub komisjoni üles tugevdama toetust naiste kutsekoolitusprogrammidele väikestes ja keskmise suurusega tööstusettevõtetes ning toetama teadustegevust ning innovatsiooni kooskõlas 7. raamprogrammiga ja Euroopa väikeettevõtjate hartaga, nagu see on heaks kiidetud Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira kohtumise eesistujariigi järelduste III lisas; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles tugevdama toetust naiste kutsekoolitusprogrammidele väikestes ja keskmise suurusega tööstusettevõtetes ning toetama teadustegevust ning innovatsiooni kooskõlas 7. raamprogrammiga ja Euroopa väikeettevõtjate hartaga, nagu see on heaks kiidetud Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira kohtumise eesistujariigi järelduste III lisas;

| 50. | viitab vajadusele ergutada naiste võrgustike loomist ettevõtetes, sama tootmissektori ettevõtjate vahel ja eri tootmissektorite vahel; |
| --- | --- |

50.

viitab vajadusele ergutada naiste võrgustike loomist ettevõtetes, sama tootmissektori ettevõtjate vahel ja eri tootmissektorite vahel;

| 51. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kavandaksid ja rakendaksid strateegiaid, et tegeleda erinevustega töökeskkonnas ning teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas töötavate naiste karjääri arengus; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kavandaksid ja rakendaksid strateegiaid, et tegeleda erinevustega töökeskkonnas ning teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas töötavate naiste karjääri arengus;

| 52. | peab oluliseks levitada olemasolevaid häid tavasid, mis on seotud naiste osalemisega rakendusuuringutes ja kõrgtehnoloogilistes tootmisharudes; rõhutab, et selliste tööstusettevõtete juhatustes, mida iseloomustab naiste vähene osalus, on oluline tõsta soolise mõõtme alast teadlikkust, mis peaks kaasa tooma arvuliste eesmärkide seadmise; |
| --- | --- |

52.

peab oluliseks levitada olemasolevaid häid tavasid, mis on seotud naiste osalemisega rakendusuuringutes ja kõrgtehnoloogilistes tootmisharudes; rõhutab, et selliste tööstusettevõtete juhatustes, mida iseloomustab naiste vähene osalus, on oluline tõsta soolise mõõtme alast teadlikkust, mis peaks kaasa tooma arvuliste eesmärkide seadmise;

*

* *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

(2)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(3)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(4)  ELT L 160, 30.6.2000, lk 1.

(5)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 48.

(6)  ELT C 316 E, 22.12.2006, lk 378.

(7)  ELT C 279 E, 20.11.2003, lk 78.

(8)  „A Framework for Addressing and Measuring Entrepreneurship” („Ettevõtluse hindamise ja mõõtmise raamistik”), N. Ahmad ja A.N. Hoffman, 24. jaanuar 2008, STD/DOC (2008) 2.

---

Kolmapäev, 14. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/66

---

Kolmapäev, 14. september 2011Aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009)

P7_TA(2011)0377

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon 27. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (2011/2027(INI))

2013/C 51 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1);

| — | võttes arvesse 27. aastaaruannet Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (KOM(2010)0538); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. aastaaruannet Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) (KOM(2010)0538);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente (SEK(2010)1143) ja (SEK(2010)1144); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente (SEK(2010)1143) ja (SEK(2010)1144);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne” (KOM(2010)0070); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne” (KOM(2010)0070);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 kohaldamise kohta (SEK(2010)1371); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 kohaldamise kohta (SEK(2010)1371);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni komisjoni 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni komisjoni 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008) (2);

| — | võttes arvesse komisjoni vastust parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonile 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni vastust parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonile 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 119 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 119 lõiget 1;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0249/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0249/2011),

| A. | arvestades, et Lissaboni leping jõustus 1. detsembril 2009. aastal ning et sellega võeti ELi õiguse rakendamise, kohaldamise ja jõustamise hõlbustamiseks kasutusele mitmed uued õiguslikud alused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni leping jõustus 1. detsembril 2009. aastal ning et sellega võeti ELi õiguse rakendamise, kohaldamise ja jõustamise hõlbustamiseks kasutusele mitmed uued õiguslikud alused;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 298 abistab Liidu institutsioone, organeid ja asutusi nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 298 abistab Liidu institutsioone, organeid ja asutusi nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus,

| 1. | on seisukohal, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 17 on komisjoni peamise ülesandena nimetatud aluslepingute järelevalvet; sellega seoses on komisjoni volitus ja kohustus alustada aluslepingutest tuleneva kohustuse täitmata jätnud liikmesriigi suhtes rikkumismenetlust ELi õiguskorra alus ning seega kooskõlas õigusriigi põhimõttele rajatud Euroopa Liidu kontseptsiooniga; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 17 on komisjoni peamise ülesandena nimetatud aluslepingute järelevalvet; sellega seoses on komisjoni volitus ja kohustus alustada aluslepingutest tuleneva kohustuse täitmata jätnud liikmesriigi suhtes rikkumismenetlust ELi õiguskorra alus ning seega kooskõlas õigusriigi põhimõttele rajatud Euroopa Liidu kontseptsiooniga;

| 2. | rõhutab, et õigusriigi põhimõtte järgimine on tähtis eeltingimus mitte ainult erinevate valitsemis- ja haldusvormide õiguspärasuse või tõelisele demokraatia jaoks, kus iga tegevus on kooskõlas kehtestatud üldnormidega, vaid ka selleks, et otsused oleksid ettearvatavad ja objektiivselt usaldusväärsed ning et kodanikele oleks tagatud võimalus täiel määral ja tõhusalt kasutada seadustega ettenähtud õigusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et õigusriigi põhimõtte järgimine on tähtis eeltingimus mitte ainult erinevate valitsemis- ja haldusvormide õiguspärasuse või tõelisele demokraatia jaoks, kus iga tegevus on kooskõlas kehtestatud üldnormidega, vaid ka selleks, et otsused oleksid ettearvatavad ja objektiivselt usaldusväärsed ning et kodanikele oleks tagatud võimalus täiel määral ja tõhusalt kasutada seadustega ettenähtud õigusi;

| 3. | rõhutab, et 27. aastaaruandest ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta nähtub, et vaatamata komisjoni algatatud rikkumismenetluste vähenemisele, oli komisjonil 2009. aasta lõpul siiski käsil umbes 2 900 kaebust ja rikkumisjuhtumit ning et rohkem kui pooltel juhtudel olid liikmesriigid ajakavast maas direktiivide ülevõtmisel, selline olukord on kõike muud kui rahuldav ning esmajoones vastutavad selle eest liikmesriikide ametiasutused; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et 27. aastaaruandest ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta nähtub, et vaatamata komisjoni algatatud rikkumismenetluste vähenemisele, oli komisjonil 2009. aasta lõpul siiski käsil umbes 2 900 kaebust ja rikkumisjuhtumit ning et rohkem kui pooltel juhtudel olid liikmesriigid ajakavast maas direktiivide ülevõtmisel, selline olukord on kõike muud kui rahuldav ning esmajoones vastutavad selle eest liikmesriikide ametiasutused;

| 4. | märgib, et rikkumismenetlusel on kaks etappi: haldusetapp (uurimine) ja õigusmõistmisetapp Euroopa Kohtus; on seisukohal, et kodanike roll kaebuste esitajana on otsustava tähtsusega haldusetapis, kus tuleb tagada vastavus ELi õigusele koha peal, mida komisjon on omalt poolt ülalnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises tunnistanud; on seetõttu seisukohal, et menetluste puhul, mis annavad kodanikele võimaluse ELi õiguse rikkumisi kindlaks teha ning nendele komisjoni tähelepanu juhtida, on äärmiselt oluline tagada läbipaistvus, õiglus ja õiguskindlus; |
| --- | --- |

4.

märgib, et rikkumismenetlusel on kaks etappi: haldusetapp (uurimine) ja õigusmõistmisetapp Euroopa Kohtus; on seisukohal, et kodanike roll kaebuste esitajana on otsustava tähtsusega haldusetapis, kus tuleb tagada vastavus ELi õigusele koha peal, mida komisjon on omalt poolt ülalnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises tunnistanud; on seetõttu seisukohal, et menetluste puhul, mis annavad kodanikele võimaluse ELi õiguse rikkumisi kindlaks teha ning nendele komisjoni tähelepanu juhtida, on äärmiselt oluline tagada läbipaistvus, õiglus ja õiguskindlus;

| 5. | märgib, et komisjon püüab projekti „EU Pilot” abil tõhustada kohustuste võtmist, koostööd ja partnerlust komisjoni ja liikmesriikide vahel (3) ning arutab tihedas koostöös riikide valitsustega, kuidas tuleks ELi õigust kohaldada; on seisukohal, et see algatus vastab osaliselt uuele, Lissaboni lepingu vastuvõtmisest tulenevale vajadusele kõikide Euroopa Liidu institutsioonide vaheliseks koostööks, kuid nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kodanike kaasamise iga kord, kui tegu on ELi õiguse järgimisega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et komisjon püüab projekti „EU Pilot” abil tõhustada kohustuste võtmist, koostööd ja partnerlust komisjoni ja liikmesriikide vahel (3) ning arutab tihedas koostöös riikide valitsustega, kuidas tuleks ELi õigust kohaldada; on seisukohal, et see algatus vastab osaliselt uuele, Lissaboni lepingu vastuvõtmisest tulenevale vajadusele kõikide Euroopa Liidu institutsioonide vaheliseks koostööks, kuid nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kodanike kaasamise iga kord, kui tegu on ELi õiguse järgimisega;

| 6. | märgib, et ühest küljest maalitakse pilt kodanikest, kellel on oluline roll ELi õiguse järgimise tagamisel kohapeal (4), kuid teisest küljest – projektis „EU Pilot” – on olemas oht, et neile antakse edasistes järelevalvemenetlustes veel väiksem roll; on seisukohal, et sellist olukorda tuleks vältida, käsitledes projekti „EU Pilot” nö vahendavat tüüpi alternatiivina, millesse kodanikud oleksid täiel määral kaasatud ja integreeritud kaebuse algatajana; on seisukohal, et see väljendaks paremini aluslepingu eesmärke, et „otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (ELi lepingu artikkel 1), et „liidu institutsioonid [—] teevad oma tööd võimalikult avalikult” (ELi toimimise lepingu artikkel 15) ja et „Liit järgib kogu oma tegevuses oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid [—] kodanikke võrdselt” (ELi lepingu artikkel 9); |
| --- | --- |

6.

märgib, et ühest küljest maalitakse pilt kodanikest, kellel on oluline roll ELi õiguse järgimise tagamisel kohapeal (4), kuid teisest küljest – projektis „EU Pilot” – on olemas oht, et neile antakse edasistes järelevalvemenetlustes veel väiksem roll; on seisukohal, et sellist olukorda tuleks vältida, käsitledes projekti „EU Pilot” nö vahendavat tüüpi alternatiivina, millesse kodanikud oleksid täiel määral kaasatud ja integreeritud kaebuse algatajana; on seisukohal, et see väljendaks paremini aluslepingu eesmärke, et „otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (ELi lepingu artikkel 1), et „liidu institutsioonid [—] teevad oma tööd võimalikult avalikult” (ELi toimimise lepingu artikkel 15) ja et „Liit järgib kogu oma tegevuses oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid [—] kodanikke võrdselt” (ELi lepingu artikkel 9);

| 7. | märgib, et palju esitatakse selliseid petitsioone, mida ei saa lahendada ELi teisesele õigusele tuginedes või millele ei kohaldu otseselt aluslepingu sätted, kuid mis sellele vaatamata on seotud nende põhimõtete rikkumisega, mis on ELi liikmesuse eelduseks ja vastavad ELi toimimise lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele, kusjuures ELi toimimise lepingu artikkel 7 sätestab nende väärtuste kaitsmise korra; |
| --- | --- |

7.

märgib, et palju esitatakse selliseid petitsioone, mida ei saa lahendada ELi teisesele õigusele tuginedes või millele ei kohaldu otseselt aluslepingu sätted, kuid mis sellele vaatamata on seotud nende põhimõtete rikkumisega, mis on ELi liikmesuse eelduseks ja vastavad ELi toimimise lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele, kusjuures ELi toimimise lepingu artikkel 7 sätestab nende väärtuste kaitsmise korra;

| 8. | märgib, et aluslepingutega komisjonile rikkumiste menetlemiseks antud kaalutlusõiguse kasutamisel tuleb austada õigusriigi põhimõtet, läbipaistvuse ja avatuse nõuet ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuid mingil juhul ei tohi see ohustada kaalutlusõiguse esmast eesmärki, milleks on ELi õiguse õigeaegne ja korrektne kohaldamine; kordab, et „absoluutne kaalutlusõigus läbipaistvuse absoluutse puudumisega on siiski põhimõtteliselt vastuolus õigusriigi põhimõtetega” (5); |
| --- | --- |

8.

märgib, et aluslepingutega komisjonile rikkumiste menetlemiseks antud kaalutlusõiguse kasutamisel tuleb austada õigusriigi põhimõtet, läbipaistvuse ja avatuse nõuet ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuid mingil juhul ei tohi see ohustada kaalutlusõiguse esmast eesmärki, milleks on ELi õiguse õigeaegne ja korrektne kohaldamine; kordab, et „absoluutne kaalutlusõigus läbipaistvuse absoluutse puudumisega on siiski põhimõtteliselt vastuolus õigusriigi põhimõtetega” (5);

| 9. | palub komisjonil suurendada käimasolevate rikkumismenetluste läbipaistvust ning anda ELi kodanikele esimesel võimalusel ja asjakohasel viisil teavet nende taotluste suhtes võetud meetmete kohta; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku selle kohta, mis ajaks liikmesriigid peavad olema Euroopa Kohtu otsused rakendanud; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil suurendada käimasolevate rikkumismenetluste läbipaistvust ning anda ELi kodanikele esimesel võimalusel ja asjakohasel viisil teavet nende taotluste suhtes võetud meetmete kohta; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku selle kohta, mis ajaks liikmesriigid peavad olema Euroopa Kohtu otsused rakendanud;

| 10. | märgib, et projekti „EU Pilot” töölerakendamiseks on komisjon loonud konfidentsiaalse veebipõhise andmebaasi suhtlemiseks komisjoni teenistuste ja liikmesriikide ametivõimude vahel; kordab veel kord läbipaistvuse puudumist projekti „EU Pilot” kaebuste esitajate suhtes ning parlamendi nõuet pääseda ligi kõiki kaebusi koondavale andmebaasile, et parlamendil oleks võimalik komisjoni kui aluslepingute järelevalvaja üle kontrolli teostada; |
| --- | --- |

10.

märgib, et projekti „EU Pilot” töölerakendamiseks on komisjon loonud konfidentsiaalse veebipõhise andmebaasi suhtlemiseks komisjoni teenistuste ja liikmesriikide ametivõimude vahel; kordab veel kord läbipaistvuse puudumist projekti „EU Pilot” kaebuste esitajate suhtes ning parlamendi nõuet pääseda ligi kõiki kaebusi koondavale andmebaasile, et parlamendil oleks võimalik komisjoni kui aluslepingute järelevalvaja üle kontrolli teostada;

| 11. | kiidab komisjoni võetud kohustused heaks, kuid on seisukohal, et kõik asjaosalised – liikmesriigid, komisjon, nõukogu ja parlament – peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et liidust ja liidu siseturust saaks kodanike, kodanikuorganisatsioonide ja ettevõtjate jaoks käegakatsutav tegelikkus; |
| --- | --- |

11.

kiidab komisjoni võetud kohustused heaks, kuid on seisukohal, et kõik asjaosalised – liikmesriigid, komisjon, nõukogu ja parlament – peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et liidust ja liidu siseturust saaks kodanike, kodanikuorganisatsioonide ja ettevõtjate jaoks käegakatsutav tegelikkus;

| 12. | on seisukohal, et katseprojektiga „EU Pilot” võib aidata kaasa üksikisikute ja ettevõtjate probleemide lahendamisele ühtsel turul ning kutsub komisjoni üles laiendama seda algatust 24 liikmesriigilt 27 liikmesriigile; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et katseprojektiga „EU Pilot” võib aidata kaasa üksikisikute ja ettevõtjate probleemide lahendamisele ühtsel turul ning kutsub komisjoni üles laiendama seda algatust 24 liikmesriigilt 27 liikmesriigile;

| 13. | väljendab heameelt seoses sellega, et komisjon peab oluliseks parandada rikkumiste ennetamist kõigi olemasolevate vahendite abil, tagades seejuures vajalike vahendite kättesaadavuse; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt seoses sellega, et komisjon peab oluliseks parandada rikkumiste ennetamist kõigi olemasolevate vahendite abil, tagades seejuures vajalike vahendite kättesaadavuse;

| 14. | rõhutab, et tagamaks seda, et liikmesriigid kohaldaksid järjekindlat ELi õigust ja Euroopa Kohtu roll selles oleks kindel, on vaja, et komisjon hoolikalt uuriks ja vajaduse korral algataks rikkumismenetluse, kui petitsioon või kaebus on seotud riikliku kohtu keeldumisega taotleda eelotsuse tegemist, juhul kui ta oleks pidanud seda taotlema aluslepingute ja ELi õigustiku kohaselt; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et tagamaks seda, et liikmesriigid kohaldaksid järjekindlat ELi õigust ja Euroopa Kohtu roll selles oleks kindel, on vaja, et komisjon hoolikalt uuriks ja vajaduse korral algataks rikkumismenetluse, kui petitsioon või kaebus on seotud riikliku kohtu keeldumisega taotleda eelotsuse tegemist, juhul kui ta oleks pidanud seda taotlema aluslepingute ja ELi õigustiku kohaselt;

| 15. | väljendab rahulolu seoses sellega, et väidetavate rikkumiste uurimisele kulub tänu katseprojekti meetodi rakendamisele vähem aega, kuid on seisukohal, et komisjon peab andma selgitusi ja lisateavet, et parlamendil oleks võimalik hinnata selle meetodi edukust liikmesriikide tegeliku vastavuse seisukohalt; |
| --- | --- |

15.

väljendab rahulolu seoses sellega, et väidetavate rikkumiste uurimisele kulub tänu katseprojekti meetodi rakendamisele vähem aega, kuid on seisukohal, et komisjon peab andma selgitusi ja lisateavet, et parlamendil oleks võimalik hinnata selle meetodi edukust liikmesriikide tegeliku vastavuse seisukohalt;

| 16. | märgib, et komisjoni vastuses parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonile on osutatud ainult kohtuasjadele (6), mis kinnitab, et komisjon peab tagama rikkumismenetlusi ja rikkumismenetlustele eelnevaid uuringuid puudutavate dokumentide konfidentsiaalsuse; tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Kohus ei ole nende kohtuasjade puhul kunagi eitanud, et ülekaalukas üldine huvi võib nendele dokumentidele juurdepääsu piisavalt õigustada; samuti märgib, et ombudsman on rikkumismenetlustega seotud dokumentide avalikustamisse pooldavalt suhtunud (7); |
| --- | --- |

16.

märgib, et komisjoni vastuses parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonile on osutatud ainult kohtuasjadele (6), mis kinnitab, et komisjon peab tagama rikkumismenetlusi ja rikkumismenetlustele eelnevaid uuringuid puudutavate dokumentide konfidentsiaalsuse; tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Kohus ei ole nende kohtuasjade puhul kunagi eitanud, et ülekaalukas üldine huvi võib nendele dokumentidele juurdepääsu piisavalt õigustada; samuti märgib, et ombudsman on rikkumismenetlustega seotud dokumentide avalikustamisse pooldavalt suhtunud (7);

| 17. | on seisukohal, et rikkumisjuhtumitega seotud teabele saaks tagada parema juurdepääsu uurimise eesmärki ohtu seadmata ning et juhtumitega seotud teabe kättesaadavaks tegemiseks piisab ülekaaluka avaliku huvi põhjendusest, eriti juhtumite korral, kui kaalul on inimeste tervis ja pöördumatu keskkonnakahju; sooviks näha seda, et lihtsustataks ka juurdepääsu juba avalikult kättesaadavale teabele rikkumisjuhtumite kohta; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et rikkumisjuhtumitega seotud teabele saaks tagada parema juurdepääsu uurimise eesmärki ohtu seadmata ning et juhtumitega seotud teabe kättesaadavaks tegemiseks piisab ülekaaluka avaliku huvi põhjendusest, eriti juhtumite korral, kui kaalul on inimeste tervis ja pöördumatu keskkonnakahju; sooviks näha seda, et lihtsustataks ka juurdepääsu juba avalikult kättesaadavale teabele rikkumisjuhtumite kohta;

| 18. | palub veel kord komisjonil teha ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse kohase määruse kujul menetlusnormide kohta, milles on määratletud rikkumismenetluse eri aspektid, sh teatised, siduvad tähtajad, õigus ärakuulamisele, põhjuste märkimise kohustus ning iga isiku õigus oma toimikuga tutvuda, et tugevdada kodanike õigusi ja tagada läbipaistvus; |
| --- | --- |

18.

palub veel kord komisjonil teha ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse kohase määruse kujul menetlusnormide kohta, milles on määratletud rikkumismenetluse eri aspektid, sh teatised, siduvad tähtajad, õigus ärakuulamisele, põhjuste märkimise kohustus ning iga isiku õigus oma toimikuga tutvuda, et tugevdada kodanike õigusi ja tagada läbipaistvus;

| 19. | märgib, et paljud petitsioonid on seotud poliitikakujundajate vaheliste huvikonfliktidega, ning avaldab tugevat toetust kavale võtta vastu ELi haldusmenetluste määrus, mis peaks hõlmama ka rikkumismenetluste üldpõhimõtteid; |
| --- | --- |

19.

märgib, et paljud petitsioonid on seotud poliitikakujundajate vaheliste huvikonfliktidega, ning avaldab tugevat toetust kavale võtta vastu ELi haldusmenetluste määrus, mis peaks hõlmama ka rikkumismenetluste üldpõhimõtteid;

| 20. | võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni vastuse parlamendi esitatud nõudmisele menetlusnormide kohta, milles komisjon väljendab kahtlust võimaluse üle võtta tulevikus vastu määrus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 alusel, sest aluslepingutega on komisjonile antud kaalutlusõigus korraldada rikkumismenetluste haldamist ja sellega seotud tööd ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks; on veendunud, et sellised menetlusnormid ei piiraks mingil viisil komisjoni kaalutlusõigust, kuid need tagaksid selle, et komisjon järgiks oma volituste rakendamisel avatud, tõhusa ja sõltumatu Euroopa halduskorralduse põhimõtet, nagu on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41; |
| --- | --- |

20.

võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni vastuse parlamendi esitatud nõudmisele menetlusnormide kohta, milles komisjon väljendab kahtlust võimaluse üle võtta tulevikus vastu määrus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 alusel, sest aluslepingutega on komisjonile antud kaalutlusõigus korraldada rikkumismenetluste haldamist ja sellega seotud tööd ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks; on veendunud, et sellised menetlusnormid ei piiraks mingil viisil komisjoni kaalutlusõigust, kuid need tagaksid selle, et komisjon järgiks oma volituste rakendamisel avatud, tõhusa ja sõltumatu Euroopa halduskorralduse põhimõtet, nagu on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41;

| 21. | kiidab heaks õiguskomisjoni otsuse käsitleda petitsiooni nr 1028/2009, milles nõutakse siduvaid norme rikkumismenetluste kohta, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 298 tegeleva töörühma töös; |
| --- | --- |

21.

kiidab heaks õiguskomisjoni otsuse käsitleda petitsiooni nr 1028/2009, milles nõutakse siduvaid norme rikkumismenetluste kohta, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 298 tegeleva töörühma töös;

| 22. | tuletab komisjonile meelde, et ülalnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatis „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” sisaldab menetlustoiminguid, mida komisjon peab oma kaalutlusõiguse reguleerimisel vastuvõetavaks, ning et seetõttu ei tohiks miski takistada koostamast määrust nimetatud vahendi alusel; märgib, et komisjon kavatseb teatise läbi vaadata; nõuab tungivalt, et komisjon ei kasutaks rikkumismenetluste puhul pehmet õigust, vaid teeks ettepaneku võtta vastu määrus, et Euroopa Parlament oleks kaasseadusandjana ELi õiguskorra nii tähtsa elemendi puhul täielikult kaasatud; |
| --- | --- |

22.

tuletab komisjonile meelde, et ülalnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatis „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” sisaldab menetlustoiminguid, mida komisjon peab oma kaalutlusõiguse reguleerimisel vastuvõetavaks, ning et seetõttu ei tohiks miski takistada koostamast määrust nimetatud vahendi alusel; märgib, et komisjon kavatseb teatise läbi vaadata; nõuab tungivalt, et komisjon ei kasutaks rikkumismenetluste puhul pehmet õigust, vaid teeks ettepaneku võtta vastu määrus, et Euroopa Parlament oleks kaasseadusandjana ELi õiguskorra nii tähtsa elemendi puhul täielikult kaasatud;

| 23. | märgib eelkõige, et komisjon kavatseb praegu katsetatavate uute meetoditega seotud kogemuste põhjal oma üldpõhimõtted kaebuste registreerimise ja kaebuste esitajatega suhtlemise valdkonnas läbi vaadata; on mures seetõttu, et komisjon ei kasuta rikkumismenetlust enam peamise vahendina, mille abil tagada, et liikmesriigid kohaldavad ELi õigust õigeaegselt ja nõuetekohaselt; rõhutab, et see kohustus on komisjonile pandud aluslepingutega ja sellest ei saa ühepoolselt loobuda; nõuab tungivalt, et komisjon tõestaks projekti „EU Pilot” eelset ja järgset perioodi puudutavate üksikasjalike sidusate andmete abil, et uued meetodid tõepoolest on tulemuslikud, ning lisaks tulevasse määrusesse kaebuste registreerimise ja kaebuse esitajate muude õiguste põhimõtted ja tingimused; |
| --- | --- |

23.

märgib eelkõige, et komisjon kavatseb praegu katsetatavate uute meetoditega seotud kogemuste põhjal oma üldpõhimõtted kaebuste registreerimise ja kaebuste esitajatega suhtlemise valdkonnas läbi vaadata; on mures seetõttu, et komisjon ei kasuta rikkumismenetlust enam peamise vahendina, mille abil tagada, et liikmesriigid kohaldavad ELi õigust õigeaegselt ja nõuetekohaselt; rõhutab, et see kohustus on komisjonile pandud aluslepingutega ja sellest ei saa ühepoolselt loobuda; nõuab tungivalt, et komisjon tõestaks projekti „EU Pilot” eelset ja järgset perioodi puudutavate üksikasjalike sidusate andmete abil, et uued meetodid tõepoolest on tulemuslikud, ning lisaks tulevasse määrusesse kaebuste registreerimise ja kaebuse esitajate muude õiguste põhimõtted ja tingimused;

| 24. | tunneb heameelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 260 sisalduva uue elemendi üle, mis võimaldab komisjonil artikli 258 kohaselt Euroopa Kohtu poole pöördudes taotleda kohtult finantssanktsioonide kohaldamist sellise liikmesriigi suhtes, kes võtab direktiivi üle hilinemisega; palub komisjonil anda teavet selle uue otsustusõiguse kasulikkuse kohta, et oleks tagatud suurem läbipaistvus; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 260 sisalduva uue elemendi üle, mis võimaldab komisjonil artikli 258 kohaselt Euroopa Kohtu poole pöördudes taotleda kohtult finantssanktsioonide kohaldamist sellise liikmesriigi suhtes, kes võtab direktiivi üle hilinemisega; palub komisjonil anda teavet selle uue otsustusõiguse kasulikkuse kohta, et oleks tagatud suurem läbipaistvus;

| 25. | peab ülioluliseks, et komisjon kasutaks seda ja kõikvõimalikke muid vahendeid, et tagada, et liikmesriigid võtavad ELi õigusaktid üle õigeaegselt ja korrektselt, eelkõige kui see puudutab keskkonda; |
| --- | --- |

25.

peab ülioluliseks, et komisjon kasutaks seda ja kõikvõimalikke muid vahendeid, et tagada, et liikmesriigid võtavad ELi õigusaktid üle õigeaegselt ja korrektselt, eelkõige kui see puudutab keskkonda;

| 26. | rõhutab, et ELi direktiivide õigeaegne ülevõtmine on ühtse turu tõhusa toimimise alus, millest saavad kasu nii ELi tarbijad kui ka ettevõtjad; väljendab heameelt selle eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammude üle, kuid tunneb samas endiselt muret arvukate rikkumismenetluste pärast, mis on algatatud direktiivide hilinenud ülevõtmise tõttu; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELi direktiivide õigeaegne ülevõtmine on ühtse turu tõhusa toimimise alus, millest saavad kasu nii ELi tarbijad kui ka ettevõtjad; väljendab heameelt selle eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammude üle, kuid tunneb samas endiselt muret arvukate rikkumismenetluste pärast, mis on algatatud direktiivide hilinenud ülevõtmise tõttu;

| 27. | kiidab heaks liikmesriikide algatused, mis parandavad ühtse turu direktiivide ülevõtmist, sealhulgas asjakohaste stiimulite kehtestamise vastavatele asutustele ja direktiivide ülevõtmise tähtaja lähenemisest märkuandvate hoiatussüsteemide loomise; |
| --- | --- |

27.

kiidab heaks liikmesriikide algatused, mis parandavad ühtse turu direktiivide ülevõtmist, sealhulgas asjakohaste stiimulite kehtestamise vastavatele asutustele ja direktiivide ülevõtmise tähtaja lähenemisest märkuandvate hoiatussüsteemide loomise;

| 28. | palub komisjonil jätkata parimate tavade edendamist ühtse turu õigusaktide ülevõtmisel, võttes aluseks oma 29. juuni 2009. aasta soovituse ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (8); |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil jätkata parimate tavade edendamist ühtse turu õigusaktide ülevõtmisel, võttes aluseks oma 29. juuni 2009. aasta soovituse ühtse turu toimimise tõhustamise meetmete kohta (8);

| 29. | märgib, et riiklikel kohtutel on ELi õiguse kohaldamisel oluline roll, ning toetab täielikult ELi jõupingutusi parandada ja koordineerida liikmesriikide kohtunike, juriidilistel ametikohtadel töötajate, ametnike ja avalike teenistujate õigusalast koolitust; |
| --- | --- |

29.

märgib, et riiklikel kohtutel on ELi õiguse kohaldamisel oluline roll, ning toetab täielikult ELi jõupingutusi parandada ja koordineerida liikmesriikide kohtunike, juriidilistel ametikohtadel töötajate, ametnike ja avalike teenistujate õigusalast koolitust;

| 30. | rõhutab, et komisjon juhib küll õigesti tähelepanu sellele, et eeskätt liikmesriikide kohtusüsteemide ülesandeks on menetleda ELi õiguse rikkumisi, on kodanikel siiski suuri raskusi seoses riiklike kohtumenetlustega, mis võivad osutuda kulukaks või liiga aeglaseks; on seetõttu arvamusel, et tuleks järgida Stockholmi programmis esitatud suuniseid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et komisjon juhib küll õigesti tähelepanu sellele, et eeskätt liikmesriikide kohtusüsteemide ülesandeks on menetleda ELi õiguse rikkumisi, on kodanikel siiski suuri raskusi seoses riiklike kohtumenetlustega, mis võivad osutuda kulukaks või liiga aeglaseks; on seetõttu arvamusel, et tuleks järgida Stockholmi programmis esitatud suuniseid;

| 31. | väljendab rahulolu seoses sellega, et komisjon korraldab üha enam teabehankimismissioone, mille käigus uuritakse rikkumisi kohapeal, ning on seisukohal, et suuremat rõhku tuleks panna kooskõlastamisele ja sünergiale missioonidega, mida korraldab Euroopa Parlament ja eelkõige petitsioonikomisjon, austades seejuures osalevate institutsioonide sõltumatust. |
| --- | --- |

31.

väljendab rahulolu seoses sellega, et komisjon korraldab üha enam teabehankimismissioone, mille käigus uuritakse rikkumisi kohapeal, ning on seisukohal, et suuremat rõhku tuleks panna kooskõlastamisele ja sünergiale missioonidega, mida korraldab Euroopa Parlament ja eelkõige petitsioonikomisjon, austades seejuures osalevate institutsioonide sõltumatust.

| 32. | märgib, et kodanike, ettevõtete ja kodanikuühiskonna huvirühmade võimalus esitada ELi õiguse kohaldamist puudutavad kaebused liikmesriikide haldusjärelevalveorganile, kohtule või vahekohtule on eraldi- ja iseseisev asi, mis ei ole vastuolus komisjoni poolt hallatavate rikkumismenetlustega; |
| --- | --- |

32.

märgib, et kodanike, ettevõtete ja kodanikuühiskonna huvirühmade võimalus esitada ELi õiguse kohaldamist puudutavad kaebused liikmesriikide haldusjärelevalveorganile, kohtule või vahekohtule on eraldi- ja iseseisev asi, mis ei ole vastuolus komisjoni poolt hallatavate rikkumismenetlustega;

| 33. | peab kahetsusväärseks, et liiga paljude rikkumismenetluste puhul kulub palju aega nende lõpetamiseks või Euroopa Kohtule esitamiseks ning palub liikmesriikidel ja komisjonil suurendada oma jõupingutusi rikkumismenetluste lahendamiseks ning palub komisjonil järjestada erinevate valdkondade õigusrikkumised raskusastme järgi süstemaatilisemalt ja läbipaistvamalt; |
| --- | --- |

33.

peab kahetsusväärseks, et liiga paljude rikkumismenetluste puhul kulub palju aega nende lõpetamiseks või Euroopa Kohtule esitamiseks ning palub liikmesriikidel ja komisjonil suurendada oma jõupingutusi rikkumismenetluste lahendamiseks ning palub komisjonil järjestada erinevate valdkondade õigusrikkumised raskusastme järgi süstemaatilisemalt ja läbipaistvamalt;

| 34. | tunneb muret sagedaste rikkumiste pärast sellistes valdkondades nagu kutsekvalifikatsioonide tunnustamine, teenused ja riigihanked; on seisukohal, et nende valdkondade õigusraamistiku põhjalik selgitamine oleks kasulik riiklike ametiasutuste abistamiseks rakendamisprotsessi läbiviimisel; |
| --- | --- |

34.

tunneb muret sagedaste rikkumiste pärast sellistes valdkondades nagu kutsekvalifikatsioonide tunnustamine, teenused ja riigihanked; on seisukohal, et nende valdkondade õigusraamistiku põhjalik selgitamine oleks kasulik riiklike ametiasutuste abistamiseks rakendamisprotsessi läbiviimisel;

| 35. | kiidab heaks kava luua avalik andmebaas, mis sisaldab õigusakte ja ebaausate kaubandustavadega seotud kohtulahendeid; on seisukohal, et taolisi algatusi peaks kaaluma ka teistes valdkondades; |
| --- | --- |

35.

kiidab heaks kava luua avalik andmebaas, mis sisaldab õigusakte ja ebaausate kaubandustavadega seotud kohtulahendeid; on seisukohal, et taolisi algatusi peaks kaaluma ka teistes valdkondades;

| 36. | tuletab meelde SOLVITi tähtsust seoses sellega, et Euroopa tarbijad ja ettevõtjad saaksid oma õigusi ühtsel turul kasutada; kiidab heaks SOLVITi toimimise parandamiseks tehtud edusammud ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles SOLVITit veelgi tugevdama; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde SOLVITi tähtsust seoses sellega, et Euroopa tarbijad ja ettevõtjad saaksid oma õigusi ühtsel turul kasutada; kiidab heaks SOLVITi toimimise parandamiseks tehtud edusammud ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles SOLVITit veelgi tugevdama;

| 37. | peab oluliseks anda ELi kodanikele põhjalikumat ja praktilisemat teavet nende õiguste kohta ühtsel turul; toetab portaali Sinu Euroopa edasist arendamist; |
| --- | --- |

37.

peab oluliseks anda ELi kodanikele põhjalikumat ja praktilisemat teavet nende õiguste kohta ühtsel turul; toetab portaali Sinu Euroopa edasist arendamist;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et kohtumenetlused on kulukad ja aeganõudvad nii üksikisikute kui ka ettevõtjate jaoks ning tekitavad olulist lisakoormust ELile ja riiklikele kohtutele, mis on niigi ülekoormatud; rõhutab, et vaja on ennetavaid meetmeid ja sobivaid alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, et seda koormust vähendada; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et kohtumenetlused on kulukad ja aeganõudvad nii üksikisikute kui ka ettevõtjate jaoks ning tekitavad olulist lisakoormust ELile ja riiklikele kohtutele, mis on niigi ülekoormatud; rõhutab, et vaja on ennetavaid meetmeid ja sobivaid alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, et seda koormust vähendada;

| 39. | märgib, et kodanikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad kasutavad petitsioonimehhanismi endiselt peamiselt selleks, et teatada ELi õiguse rikkumisest liikmesriikide erinevate tasandite ametiasutuste poolt ning esitada sellekohaseid kaebusi, kusjuures peamiselt käsitlevad petitsioonid keskkonnakaitse ja siseturuga seotud probleeme, silmatorkavalt palju menetletakse liikumisvabaduse, põhiõiguste ja kodakondsusega seotud petitsioone; |
| --- | --- |

39.

märgib, et kodanikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad kasutavad petitsioonimehhanismi endiselt peamiselt selleks, et teatada ELi õiguse rikkumisest liikmesriikide erinevate tasandite ametiasutuste poolt ning esitada sellekohaseid kaebusi, kusjuures peamiselt käsitlevad petitsioonid keskkonnakaitse ja siseturuga seotud probleeme, silmatorkavalt palju menetletakse liikumisvabaduse, põhiõiguste ja kodakondsusega seotud petitsioone;

| 40. | nendib, et paljudes petitsioonides viidatakse põhiõiguste hartale ka juhtudel, kui hartat ei saa kohaldada liikmesriikide õigusaktidele, samas kui osade petitsioonide aluseks on väärtused, millele EL on rajatud; väljendab muret seoses sellega, et kodanike jaoks võib harta tegelik kohaldamisala jääda eksitavaks, ning peab äärmiselt oluliseks selgitada põhiõiguste harta kohaldamisala ja rakendamist; rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtet, mis on ELi tugisammas, tuleb asjakohaselt selgitada, et harta kohaldamisala ei tekitaks kodanikes segadust; |
| --- | --- |

40.

nendib, et paljudes petitsioonides viidatakse põhiõiguste hartale ka juhtudel, kui hartat ei saa kohaldada liikmesriikide õigusaktidele, samas kui osade petitsioonide aluseks on väärtused, millele EL on rajatud; väljendab muret seoses sellega, et kodanike jaoks võib harta tegelik kohaldamisala jääda eksitavaks, ning peab äärmiselt oluliseks selgitada põhiõiguste harta kohaldamisala ja rakendamist; rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtet, mis on ELi tugisammas, tuleb asjakohaselt selgitada, et harta kohaldamisala ei tekitaks kodanikes segadust;

| 41. | kiidab heaks, et parlamendi nõudel on 27. aastaaruandes eraldi osa, mis käsitleb petitsioone ja milles komisjon annab ülevaate uute laekunud petitsioonide kohta, ning on seisukohal, et isegi kui enamik petitsioone ei puuduta rikkumisi, annavad nad parlamendile ja komisjonile kasulikku teavet selle kohta, mis kodanikele muret valmistab; |
| --- | --- |

41.

kiidab heaks, et parlamendi nõudel on 27. aastaaruandes eraldi osa, mis käsitleb petitsioone ja milles komisjon annab ülevaate uute laekunud petitsioonide kohta, ning on seisukohal, et isegi kui enamik petitsioone ei puuduta rikkumisi, annavad nad parlamendile ja komisjonile kasulikku teavet selle kohta, mis kodanikele muret valmistab;

| 42. | nõuab, et nõukogu nõuaks vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34 toodud nõukogu avaldusele liikmesriikidelt, et nad koostaksid ja avaldaksid tabelid, mis toovad esile seose direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et need tabelid võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet rakendusmeetmete üle kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et nõukogu nõuaks vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34 toodud nõukogu avaldusele liikmesriikidelt, et nad koostaksid ja avaldaksid tabelid, mis toovad esile seose direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et need tabelid võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet rakendusmeetmete üle kõigis liikmesriikides;

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid P7_TA(2010)0437.

(3)  Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne, lk 2.

(4)  Vt komisjoni eespool nimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatise lk 5: „Komisjon on pidevalt rõhutanud kaebuse esitaja suurt tähtsust ühenduse õiguse rikkumiste tuvastamisel.”

(5)  Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008) (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0437).

(6)  Üldkohtu otsused kohtuasjas T-105/95 WWF UK v. komisjon (EKL 1997, lk II-313) ja kohtuasjas T191/99 Petrie ja teised v. komisjon (EKL 2001, lk II-3677) ja Euroopa Kohtu 21. septembri 2010. aasta otsus ühendatud kohtuasjades C-514/07 P, C-528/07 P ja C-532/07 P Rootsi Kuningriik v. Association de la presse internationale ja Euroopa Komisjon, Association de la presse internationale ASBL v. Euroopa Komisjon ja Euroopa Komisjon v. Association de la presse internationale, EKLis veel avaldamata.

(7)  Vt http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/10096/html.bookmark.

(8)  ELT L 176, 7.7.2009, lk 17.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/72

---

Kolmapäev, 14. september 2011Üldsuse juurdepääs dokumentidele aastatel 2009–2010

P7_TA(2011)0378

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2009–2010 (kodukorra artikli 104 lõige 7) (2010/2294(INI))

2013/C 51 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 1, 10 ja 16 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15 ja 298; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 1, 10 ja 16 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15 ja 298;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eriti selle artikleid 41 (õigus heale haldusele) ja 42 (õigus tutvuda dokumentidega); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eriti selle artikleid 41 (õigus heale haldusele) ja 42 (õigus tutvuda dokumentidega);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1700/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide üldsusele kättesaadavaks tegemist (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1700/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide üldsusele kättesaadavaks tegemist (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu dokumentidele juurdepääsu käsitlevat kohtupraktikat ning eeskätt kohtu otsuseid kohtuasjades Turco (liidetud kohtuasjad C-39/05 P ja C-52/05 P) (4), Bavarian Lager (kohtuasi C-28/08) (5), Volker und Marcus Schecke (liidetud kohtuasjad C-92/09 ja C-93/09) (6), Technische Glaswerke Ilmenau - TGI (C-139/07 P) (7) ning API (liidetud kohtuasjad C-514/07 P, C-528/07 P ja C-532/07 P) (8) ning Üldkohtu otsuseid kohtuasjades Access Info Europe (T-233/09) (9), MyTravel (kohtuasi T-403/05) (10), Borax (kohtuasjad T-121/05 ja T-166/05) (11), Joséphidès (kohtuasi T-439/08) (12), Co-Frutta (liidetud kohtuasjad T-355/04 ja T-446/04) (13), Terezakis (kohtuasi T-380/04) (14), Agrofert Holdings (kohtuasi T-111/07) (15) ning Editions Jacob (kohtuasi T-237/05) (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu dokumentidele juurdepääsu käsitlevat kohtupraktikat ning eeskätt kohtu otsuseid kohtuasjades Turco (liidetud kohtuasjad C-39/05 P ja C-52/05 P) (4), Bavarian Lager (kohtuasi C-28/08) (5), Volker und Marcus Schecke (liidetud kohtuasjad C-92/09 ja C-93/09) (6), Technische Glaswerke Ilmenau - TGI (C-139/07 P) (7) ning API (liidetud kohtuasjad C-514/07 P, C-528/07 P ja C-532/07 P) (8) ning Üldkohtu otsuseid kohtuasjades Access Info Europe (T-233/09) (9), MyTravel (kohtuasi T-403/05) (10), Borax (kohtuasjad T-121/05 ja T-166/05) (11), Joséphidès (kohtuasi T-439/08) (12), Co-Frutta (liidetud kohtuasjad T-355/04 ja T-446/04) (13), Terezakis (kohtuasi T-380/04) (14), Agrofert Holdings (kohtuasi T-111/07) (15) ning Editions Jacob (kohtuasi T-237/05) (16);

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani tegevust ja dokumente dokumentidele juurdepääsemise küsimuses ning Euroopa Andmekaitseinspektori tegevust ja dokumente läbipaistvuse ja andmekaitse vahelise õiglase tasakaalu teemal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani tegevust ja dokumente dokumentidele juurdepääsemise küsimuses ning Euroopa Andmekaitseinspektori tegevust ja dokumente läbipaistvuse ja andmekaitse vahelise õiglase tasakaalu teemal;

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2008. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele” (KOM(2008)0229); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2008. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele” (KOM(2008)0229);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2011. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele” (KOM(2011)0137); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2011. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele” (KOM(2011)0137);

| — | võttes arvesse 1998. aasta ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2008. aasta konventsiooni ametlikele dokumentidele juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2008. aasta konventsiooni ametlikele dokumentidele juurdepääsu kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi 2009. ja 2010. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 kohaseid aruandeid dokumentidele juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi 2009. ja 2010. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 kohaseid aruandeid dokumentidele juurdepääsu kohta;

| — | võttes arvesse 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (17);

| — | võttes arvesse 20. novembri 2002. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelist institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi juurdepääsu kohta nõukogu tundliku sisuga teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembri 2002. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelist institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi juurdepääsu kohta nõukogu tundliku sisuga teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (18);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone 14. jaanuarist 2009 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (19), 25. novembrist 2010 Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (20) ning 17. detsembrist 2009 dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajaliku edasiarenduse kohta lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest, määrus (EÜ) nr 1049/2001 (21); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone 14. jaanuarist 2009 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (19), 25. novembrist 2010 Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (20) ning 17. detsembrist 2009 dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajaliku edasiarenduse kohta lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest, määrus (EÜ) nr 1049/2001 (21);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 104 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 104 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0245/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0245/2011),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepinguga kehtestati uus ELi institutsioonide läbipaistvuse konstitutsiooniline raamistik, kehtestades – tagamaks avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus (ELi toimimise lepingu artikkel 298) – kindla põhiõiguse tutvuda ELi institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidega; arvestades, et õigus, mis aluslepingu kohaselt ei ole üksnes ELi kodanikel, vaid ka kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes elavad mõnes liikmesriigis, ja mille puhul tuleks järgida üldpõhimõtteid ja piiranguid (lähtudes avalikest ja erahuvidest), mis Euroopa Parlament ja nõukogu on kehtestanud määrustega (ELi toimimise lepingu artikkel 15); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepinguga kehtestati uus ELi institutsioonide läbipaistvuse konstitutsiooniline raamistik, kehtestades – tagamaks avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus (ELi toimimise lepingu artikkel 298) – kindla põhiõiguse tutvuda ELi institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidega; arvestades, et õigus, mis aluslepingu kohaselt ei ole üksnes ELi kodanikel, vaid ka kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes elavad mõnes liikmesriigis, ja mille puhul tuleks järgida üldpõhimõtteid ja piiranguid (lähtudes avalikest ja erahuvidest), mis Euroopa Parlament ja nõukogu on kehtestanud määrustega (ELi toimimise lepingu artikkel 15);

| B. | arvestades, et praegu kehtib üldreegel, mille kohaselt peab andma seadusloomega seotud dokumentidele täieliku juurdepääsu, samas kui seadusloomega mitteseotud dokumentidega seotud erandeid tuleks kitsendada, kusjuures need kaks lähenemisviisi ei tohi teineteist õõnestada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu kehtib üldreegel, mille kohaselt peab andma seadusloomega seotud dokumentidele täieliku juurdepääsu, samas kui seadusloomega mitteseotud dokumentidega seotud erandeid tuleks kitsendada, kusjuures need kaks lähenemisviisi ei tohi teineteist õõnestada;

| C. | arvestades, et uutes aluslepingutes ei mainita enam „nõukogu otsustamisprotsessi tõhususe säilitamist” (endise Euroopa Liidu lepingu artikkel 255 ja artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruumi kui võimalikku piirangut läbipaistvusele, vähemalt seadusandlike menetluste puhul; arvestades, et haldusmenetluste korral tuleks nn mõtlemisruumi käsitleda kooskõlas ELi lepingu artikliga 1 ja ELi toimimise lepingu artikliga 298, mille kohaselt on nõutav avatud, tõhus ja sõltumatu halduskorraldus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uutes aluslepingutes ei mainita enam „nõukogu otsustamisprotsessi tõhususe säilitamist” (endise Euroopa Liidu lepingu artikkel 255 ja artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruumi kui võimalikku piirangut läbipaistvusele, vähemalt seadusandlike menetluste puhul; arvestades, et haldusmenetluste korral tuleks nn mõtlemisruumi käsitleda kooskõlas ELi lepingu artikliga 1 ja ELi toimimise lepingu artikliga 298, mille kohaselt on nõutav avatud, tõhus ja sõltumatu halduskorraldus;

| D. | arvestades, et läbipaistvus on osalusdemokraatia oluline osa, täiendades esindusdemokraatiat, millel põhineb liidu toimimine, nagu see on selge sõnaga sätestatud ELi lepingu artiklites 9–11, võimaldades kodanikel osaleda otsustamisprotsessis ja viia ellu üldsuse poolset järelevalvet, tagades seeläbi demokraatliku poliitilise süsteemi legitiimsuse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et läbipaistvus on osalusdemokraatia oluline osa, täiendades esindusdemokraatiat, millel põhineb liidu toimimine, nagu see on selge sõnaga sätestatud ELi lepingu artiklites 9–11, võimaldades kodanikel osaleda otsustamisprotsessis ja viia ellu üldsuse poolset järelevalvet, tagades seeläbi demokraatliku poliitilise süsteemi legitiimsuse;

| E. | arvestades, et kodanikud nõuavad suuremat demokraatiat, läbipaistvust, institutsioonide ja poliitikategijate avatust ning tugevamat korruptsioonivastast võitlust; arvestades, et juurdepääs dokumentidele ja informatsioonile on üks viis, kuidas kindlustada kodanikele võimalus osaleda demokraatlikus protsessis ning tõkestada korruptsiooni ja võidelda selle vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanikud nõuavad suuremat demokraatiat, läbipaistvust, institutsioonide ja poliitikategijate avatust ning tugevamat korruptsioonivastast võitlust; arvestades, et juurdepääs dokumentidele ja informatsioonile on üks viis, kuidas kindlustada kodanikele võimalus osaleda demokraatlikus protsessis ning tõkestada korruptsiooni ja võidelda selle vastu;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidul on jätkuvalt oht sattuda kriitika alla pideva läbipaistvuse, avatuse ning kodanike teavitamise ning dokumentidele juurdepääsu puudumise tõttu, mida näitab suutmatus võtta vastu dokumentidele juurdepääsu reguleerivat määrust, kuna komisjon lükkab tagasi Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ning liikmesriigid ei soovi anda kodanikele ja Euroopa Parlamendile juurdepääsu dokumentidele, nõupidamistele ja aruteludele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidul on jätkuvalt oht sattuda kriitika alla pideva läbipaistvuse, avatuse ning kodanike teavitamise ning dokumentidele juurdepääsu puudumise tõttu, mida näitab suutmatus võtta vastu dokumentidele juurdepääsu reguleerivat määrust, kuna komisjon lükkab tagasi Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ning liikmesriigid ei soovi anda kodanikele ja Euroopa Parlamendile juurdepääsu dokumentidele, nõupidamistele ja aruteludele;

| G. | arvestades, et ELi tasandil peaks võtma täiendavaid ja karmimaid korruptsioonivastaseid meetmeid selleks, et tagada ELi institutsioonide korruptsioonivabadus kõikjal ning kõigil tasanditel, ja arvestades, et Euroopa Parlament peaks tegema oma järeldused hiljutistest negatiivsetest kogemustest ning koostama eeskirjad, sh eeskirjad, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate ning lobistide ja huvigruppide vaheliste suhete läbipaistvuse suurendamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi tasandil peaks võtma täiendavaid ja karmimaid korruptsioonivastaseid meetmeid selleks, et tagada ELi institutsioonide korruptsioonivabadus kõikjal ning kõigil tasanditel, ja arvestades, et Euroopa Parlament peaks tegema oma järeldused hiljutistest negatiivsetest kogemustest ning koostama eeskirjad, sh eeskirjad, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate ning lobistide ja huvigruppide vaheliste suhete läbipaistvuse suurendamine;

| H. | arvestades, et selleks et tagada demokraatliku poliitilise süsteemi vastutus ja legitiimsus, peab kodanikel olema õigus teada, kuidas nende esindajad tegutsevad, olles valitud või nimetatud avalikesse organitesse või esindades liikmesriike Euroopa või rahvusvahelisel tasandil (aruandluskohustuse põhimõte), kuidas toimib otsustusprotsess (sh dokumendid, muudatusettepanekud, ajakavad, seotud osapooled, hääletused jne) ning kuidas eraldatakse ja kasutatakse avaliku sektori raha ning millised on tulemused (ressursside jälgitavuse põhimõte); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selleks et tagada demokraatliku poliitilise süsteemi vastutus ja legitiimsus, peab kodanikel olema õigus teada, kuidas nende esindajad tegutsevad, olles valitud või nimetatud avalikesse organitesse või esindades liikmesriike Euroopa või rahvusvahelisel tasandil (aruandluskohustuse põhimõte), kuidas toimib otsustusprotsess (sh dokumendid, muudatusettepanekud, ajakavad, seotud osapooled, hääletused jne) ning kuidas eraldatakse ja kasutatakse avaliku sektori raha ning millised on tulemused (ressursside jälgitavuse põhimõte);

| I. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1049/2001 ei ole selgelt kindlaks määratud mitut olulist küsimust, nagu liikmesriikide vetoõigus, nn mõtlemisruumi piirangud, erandite selge ja kitsas määratlus, dokumentide salastamine ning läbipaistvuse ja andmekaitse tasakaal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1049/2001 ei ole selgelt kindlaks määratud mitut olulist küsimust, nagu liikmesriikide vetoõigus, nn mõtlemisruumi piirangud, erandite selge ja kitsas määratlus, dokumentide salastamine ning läbipaistvuse ja andmekaitse tasakaal;

| J. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega sai EL uued pädevused kriminaalõiguse (ELi toimimise lepingu artiklid 82 ja 83) ja politsei koostöö valdkonnas; arvestades, et sellised uued pädevused võivad mõjutada põhilisi inimõigusi ja tuua esile vajaduse avatuma seadusandliku menetluse järele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega sai EL uued pädevused kriminaalõiguse (ELi toimimise lepingu artiklid 82 ja 83) ja politsei koostöö valdkonnas; arvestades, et sellised uued pädevused võivad mõjutada põhilisi inimõigusi ja tuua esile vajaduse avatuma seadusandliku menetluse järele;

| K. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja põhiõiguste harta artikliga 42 on kehtestatud mõiste „dokument” laiem tähendus ja see hõlmab teavet kõikvõimalikel andmekandjatel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja põhiõiguste harta artikliga 42 on kehtestatud mõiste „dokument” laiem tähendus ja see hõlmab teavet kõikvõimalikel andmekandjatel;

| L. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamine ei ole ühetaoline, sest statistika andmetel esineb eri institutsioonides erinevusi; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist käsitlevate ELi institutsioonide 2009. aasta aruannetes sisalduvad kvantitatiivsed andmed viitavad keeldumiste arvu ja osakaalu üldisele vähenemisele, mis on Euroopa Parlamendis 12 % (22) (2008. aastal 16 %) (33 juhtu), nõukogus 22,5 % (23) (2008. aastal 28 %) (2 254 juhtu) ning komisjonis 11,65 % (2008. aastal 13,99 % (589 juhtu), samas kui keeldumise põhjused olid 2009. aastal ELis institutsiooniti erinevad, kusjuures üks enim kasutatavaid erandeid oli otsustamisprotsessi kaitse (parlamendil (39,47 % (24)), nõukogul (39,2 %) (25) esialgsetest taotlustest ja komisjonil (26 %)) (26); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamine ei ole ühetaoline, sest statistika andmetel esineb eri institutsioonides erinevusi; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist käsitlevate ELi institutsioonide 2009. aasta aruannetes sisalduvad kvantitatiivsed andmed viitavad keeldumiste arvu ja osakaalu üldisele vähenemisele, mis on Euroopa Parlamendis 12 % (22) (2008. aastal 16 %) (33 juhtu), nõukogus 22,5 % (23) (2008. aastal 28 %) (2 254 juhtu) ning komisjonis 11,65 % (2008. aastal 13,99 % (589 juhtu), samas kui keeldumise põhjused olid 2009. aastal ELis institutsiooniti erinevad, kusjuures üks enim kasutatavaid erandeid oli otsustamisprotsessi kaitse (parlamendil (39,47 % (24)), nõukogul (39,2 %) (25) esialgsetest taotlustest ja komisjonil (26 %)) (26);

| M. | arvestades, et Üldkohus tühistas kohtuasjas Toland v. parlament (27) viimase tehtud otsuse keelduda andmast juurdepääsut siseauditi teenistuse 9. jaanuari 2008. aasta aruandele parlamendiliikmete assistentide hüvitiste maksmise auditi kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Üldkohus tühistas kohtuasjas Toland v. parlament (27) viimase tehtud otsuse keelduda andmast juurdepääsut siseauditi teenistuse 9. jaanuari 2008. aasta aruandele parlamendiliikmete assistentide hüvitiste maksmise auditi kohta;

| N. | arvestades, et komisjon ja parlament ei kandnud 2009. aastal oma registritesse ühtki tundlikku dokumenti, samas kui nõukogu sisestas 157 tundlikku dokumenti 445st sellisel viisil salastatud dokumendist kas liigitusega „CONFIDENTIEL UE“ või „SECRET UE“; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon ja parlament ei kandnud 2009. aastal oma registritesse ühtki tundlikku dokumenti, samas kui nõukogu sisestas 157 tundlikku dokumenti 445st sellisel viisil salastatud dokumendist kas liigitusega „CONFIDENTIEL UE“ või „SECRET UE“;

| O. | arvestades, et rahvusvahelistel kokkulepetel on ELi õiguskorras sarnane mõju ELi sisemiste õigusaktidega, ning arvestades, et üldsust tuleks teavitada rahvusvahelistest kokkulepetest ning tagama nendega seotud dokumentidele juurdepääsu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rahvusvahelistel kokkulepetel on ELi õiguskorras sarnane mõju ELi sisemiste õigusaktidega, ning arvestades, et üldsust tuleks teavitada rahvusvahelistest kokkulepetest ning tagama nendega seotud dokumentidele juurdepääsu;

| P. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1049/2001 kehtestatakse institutsioonidele kohustus kaaluda osalise juurdepääsu andmist dokumendile juhul, kui ainult selle mõned osad kuuluvad erandite alla; arvestades, et osaline juurdepääs on tihti ülemäära piiratud ning puudutab ainult dokumendi pealkirja või sissejuhatavaid lõike, kuid samas keelatakse juurdepääs olulistele osadele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1049/2001 kehtestatakse institutsioonidele kohustus kaaluda osalise juurdepääsu andmist dokumendile juhul, kui ainult selle mõned osad kuuluvad erandite alla; arvestades, et osaline juurdepääs on tihti ülemäära piiratud ning puudutab ainult dokumendi pealkirja või sissejuhatavaid lõike, kuid samas keelatakse juurdepääs olulistele osadele;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 41 kehtestab „igaühe õiguse tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve”; arvestades, et nimetatud õiguse rakendamisel esineb tõsiseid puudujääke ning see tekitab survet kasutada üldsuse juurdepääsu eeskirju selleks, et saada juurdepääs isikut puudutavatele andmetele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 41 kehtestab „igaühe õiguse tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve”; arvestades, et nimetatud õiguse rakendamisel esineb tõsiseid puudujääke ning see tekitab survet kasutada üldsuse juurdepääsu eeskirju selleks, et saada juurdepääs isikut puudutavatele andmetele;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15 kehtestab kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele, ja asutustele selge kohustuse „teha oma tööd võimalikult avalikult”; arvestades, et antud kohustus kehtib ka komisjoni abistavate komiteede kohta; arvestades, et antud kohustust ei ole võetud arvesse komisjoni komiteede töökorra standardeeskirjades, milles on sätestatud, et kõik komiteede komiteemenetlusi puudutavad arutelud ja dokumendid on salajased, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15 kehtestab kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele, ja asutustele selge kohustuse „teha oma tööd võimalikult avalikult”; arvestades, et antud kohustus kehtib ka komisjoni abistavate komiteede kohta; arvestades, et antud kohustust ei ole võetud arvesse komisjoni komiteede töökorra standardeeskirjades, milles on sätestatud, et kõik komiteede komiteemenetlusi puudutavad arutelud ja dokumendid on salajased,

Juurdepääs dokumentidele kui põhiõigus

| 1. | tuletab meelde, et läbipaistvus on üldreegel ja muutus Lissaboni lepinguga (ja sellest tulenevalt ELi põhiseaduste harta õigusliku siduvusega) õiguslikult siduvaks kodaniku põhiõiguseks, mistõttu peavad kõik dokumentidele juurdepääsust keeldumise otsused põhinema selgesõnaliselt ja rangelt määratletud eranditel, olema hästi põhjendatud ja mõistlikult selgitatud, võimaldades kodanikel keeldumisest aru saada ning kasutada tõhusalt nende käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et läbipaistvus on üldreegel ja muutus Lissaboni lepinguga (ja sellest tulenevalt ELi põhiseaduste harta õigusliku siduvusega) õiguslikult siduvaks kodaniku põhiõiguseks, mistõttu peavad kõik dokumentidele juurdepääsust keeldumise otsused põhinema selgesõnaliselt ja rangelt määratletud eranditel, olema hästi põhjendatud ja mõistlikult selgitatud, võimaldades kodanikel keeldumisest aru saada ning kasutada tõhusalt nende käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid;

| 2. | on arvamusel, et EL peaks olema selles osas eestvedaja, näidates institutsioonilise läbipaistvuse ja kaasaegse demokraatia eeskuju nii liikmesriikidele kui kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et EL peaks olema selles osas eestvedaja, näidates institutsioonilise läbipaistvuse ja kaasaegse demokraatia eeskuju nii liikmesriikidele kui kolmandatele riikidele;

| 3. | tuletab meelde, et läbipaistvus on parim viis korruptsiooni, pettuse, huvide konfliktide ning juhtimisvigade vältimiseks; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et läbipaistvus on parim viis korruptsiooni, pettuse, huvide konfliktide ning juhtimisvigade vältimiseks;

| 4. | palub kõigil ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel, sh vastloodud Euroopa välisteenistusel, asuda viivitamata täielikult rakendama määrust (EÜ) nr 1049/2001, nagu nõutakse aluslepingutes, ning avaldama seoses sellega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 17 ettenähtud aastaaruanded; |
| --- | --- |

4.

palub kõigil ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel, sh vastloodud Euroopa välisteenistusel, asuda viivitamata täielikult rakendama määrust (EÜ) nr 1049/2001, nagu nõutakse aluslepingutes, ning avaldama seoses sellega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 17 ettenähtud aastaaruanded;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumised, millega põhimõtteliselt võetakse seisukoht üksikjuhtumite kohta, ei saa asendada õiguskindluse ja seaduse ees võrdsuse osas seadusandlikku tegevust; avaldab kahetsust selle üle, et isegi siis, kui Euroopa Kohus on kehtestanud selge põhimõtte seadusandluse läbipaistvuse kohta, nagu näiteks Turco kohtuasjas, ei järgita seda ikkagi; kutsub seepärast taas institutsioone kinni pidama Turco kohtuotsusest seadusloome protsessis õigustalituste koostatud arvamuste kohta; kinnitab veelkord, et seadusandja peab käsitlema Euroopa Kohtu poolt väljatoodud probleeme ja need lahendama ning täielikult ja laialdasemalt rakendama dokumentidele juurdepääsu õigust uute aluslepingute muudatuste vaimus, mis selgelt sätestavad dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumised, millega põhimõtteliselt võetakse seisukoht üksikjuhtumite kohta, ei saa asendada õiguskindluse ja seaduse ees võrdsuse osas seadusandlikku tegevust; avaldab kahetsust selle üle, et isegi siis, kui Euroopa Kohus on kehtestanud selge põhimõtte seadusandluse läbipaistvuse kohta, nagu näiteks Turco kohtuasjas, ei järgita seda ikkagi; kutsub seepärast taas institutsioone kinni pidama Turco kohtuotsusest seadusloome protsessis õigustalituste koostatud arvamuste kohta; kinnitab veelkord, et seadusandja peab käsitlema Euroopa Kohtu poolt väljatoodud probleeme ja need lahendama ning täielikult ja laialdasemalt rakendama dokumentidele juurdepääsu õigust uute aluslepingute muudatuste vaimus, mis selgelt sätestavad dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse;

| 6. | on seisukohal, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 tuleb läbi vaadata, et täpsustada mõned selle sätted, täpselt määratleda erandid ja neid kitsendada ning tagada, et erandid ei vähendaks aluslepingute ja hartaga tagatud läbipaistvust; märgib, et läbivaatamine peaks suurendama dokumentidele juurdepääsuõigust, ilma et see vähimalgi määral vähendaks nimetatud õiguse kaitse suhtes kehtivaid norme, ning võtma arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab, et antud kontekstis peab läbivaadatud määrus olema kodanike jaoks lihtne ja mõistetav, et võimaldada neil tõhusalt oma õigust kasutada; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 tuleb läbi vaadata, et täpsustada mõned selle sätted, täpselt määratleda erandid ja neid kitsendada ning tagada, et erandid ei vähendaks aluslepingute ja hartaga tagatud läbipaistvust; märgib, et läbivaatamine peaks suurendama dokumentidele juurdepääsuõigust, ilma et see vähimalgi määral vähendaks nimetatud õiguse kaitse suhtes kehtivaid norme, ning võtma arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab, et antud kontekstis peab läbivaadatud määrus olema kodanike jaoks lihtne ja mõistetav, et võimaldada neil tõhusalt oma õigust kasutada;

| 7. | leiab, et komisjoni 2008. aastast pärinev ettepanek määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmiseks ei tõsta ELi tegevuse läbipaistvust Lissaboni lepingus nõutavale tasemele, vaid vastupidi, paljud komisjoni esitatud ettepanekud isegi vähendavad praegust taset; peab eriti silmas komisjoni esitatud artikli 3 muudatust, mis piirab Lissaboni leppele mittevastaval moel oluliselt dokumendi praegust tähendust; palub, et komisjon esitaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamise kohta muudetud ettepaneku, milles võetakse täielikult arvesse suurema läbipaistvuse nõudeid, mis on sätestatud Lissaboni lepingus, välja toodud Euroopa Kohtu praktikas ja esitatud Euroopa Parlamendi varasemates dokumentides; |
| --- | --- |

7.

leiab, et komisjoni 2008. aastast pärinev ettepanek määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmiseks ei tõsta ELi tegevuse läbipaistvust Lissaboni lepingus nõutavale tasemele, vaid vastupidi, paljud komisjoni esitatud ettepanekud isegi vähendavad praegust taset; peab eriti silmas komisjoni esitatud artikli 3 muudatust, mis piirab Lissaboni leppele mittevastaval moel oluliselt dokumendi praegust tähendust; palub, et komisjon esitaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamise kohta muudetud ettepaneku, milles võetakse täielikult arvesse suurema läbipaistvuse nõudeid, mis on sätestatud Lissaboni lepingus, välja toodud Euroopa Kohtu praktikas ja esitatud Euroopa Parlamendi varasemates dokumentides;

| 8. | tuletab meelde, et Euroopa Kohus on selgitanud kohtuotsuses Rootsi v. komisjon (kohtuasi C-64/05 P) (28), et liikmesriikidel ei ole neist pärinevate dokumentide suhtes mitte absoluutset vetoõigust, vaid ainult nõuandemenetluse võimalus, mille eesmärk on hinnata, kas dokumentidele juurdepääsu suhtes saab kohaldada määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud erandeid (29); on arvamusel, et selle kohtupraktika õige kohaldamise tagamiseks on vaja õigusaktidega täpsustust, et vältida veel esinevaid viivitusi ja vastuolusid, mida näitab IFAW juhtum (30); |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et Euroopa Kohus on selgitanud kohtuotsuses Rootsi v. komisjon (kohtuasi C-64/05 P) (28), et liikmesriikidel ei ole neist pärinevate dokumentide suhtes mitte absoluutset vetoõigust, vaid ainult nõuandemenetluse võimalus, mille eesmärk on hinnata, kas dokumentidele juurdepääsu suhtes saab kohaldada määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud erandeid (29); on arvamusel, et selle kohtupraktika õige kohaldamise tagamiseks on vaja õigusaktidega täpsustust, et vältida veel esinevaid viivitusi ja vastuolusid, mida näitab IFAW juhtum (30);

| 9. | tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikkel 9 tundlike dokumentide kohta on kompromiss, mis ei kajasta enam Lissaboni lepingu jõustumise järgseid uusi konstitutsioonilisi ja õiguslikke kohustusi; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikkel 9 tundlike dokumentide kohta on kompromiss, mis ei kajasta enam Lissaboni lepingu jõustumise järgseid uusi konstitutsioonilisi ja õiguslikke kohustusi;

| 10. | rõhutab, et dokumentide salastamine mõjutab otseselt kodanike õigust dokumentidele juurde pääseda; tuletab meelde, et praegune salastamissüsteem toimib vaid institutsioonidevaheliste kokkulepete alusel ja sisaldab ülesalastamise ohtu; nõuab ühiseid salastamiseeskirju määruse vormis; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et dokumentide salastamine mõjutab otseselt kodanike õigust dokumentidele juurde pääseda; tuletab meelde, et praegune salastamissüsteem toimib vaid institutsioonidevaheliste kokkulepete alusel ja sisaldab ülesalastamise ohtu; nõuab ühiseid salastamiseeskirju määruse vormis;

| 11. | palub eelkõige komisjoni võimaldada Euroopa Parlamendile täielik juurdepääs rahvusvaheliste kokkulepetega seotud salastatud dokumentidele, nagu näeb ette ELi toimimise lepingu artikkel 218, ning ka ELi hindamismenetlusega seotud salastatud dokumentidele, et vältida institutsioonidevahelisi probleeme, millega puututi kokku näiteks seoses ELi liitumisega Euroopa inimõiguste konventsiooniga, Bulgaaria ja Rumeenia Schengeni-hindamisega, võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga või ELi ja Hiina inimõiguste dialoogiga; |
| --- | --- |

11.

palub eelkõige komisjoni võimaldada Euroopa Parlamendile täielik juurdepääs rahvusvaheliste kokkulepetega seotud salastatud dokumentidele, nagu näeb ette ELi toimimise lepingu artikkel 218, ning ka ELi hindamismenetlusega seotud salastatud dokumentidele, et vältida institutsioonidevahelisi probleeme, millega puututi kokku näiteks seoses ELi liitumisega Euroopa inimõiguste konventsiooniga, Bulgaaria ja Rumeenia Schengeni-hindamisega, võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga või ELi ja Hiina inimõiguste dialoogiga;

| 12. | rõhutab nõuetekohaste salastamiseeskirjade olulist osa institutsioonidevahelises lojaalses koostöös; pooldab seoses sellega institutsioonidevahelisi kokkuleppeid salastamise ja dokumentidele juurdepääsu kohta, kuigi need ei saa asendada korralikku seadusandlikku alust; kutsub seoses sellega nõukogu ning Euroopa välisteenistust järgima Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise uue institutsioonidevahelise kokkuleppe eeskuju ning sõlmima kiiremas korras parlamendiga samasuguse lepingu; |
| --- | --- |

12.

rõhutab nõuetekohaste salastamiseeskirjade olulist osa institutsioonidevahelises lojaalses koostöös; pooldab seoses sellega institutsioonidevahelisi kokkuleppeid salastamise ja dokumentidele juurdepääsu kohta, kuigi need ei saa asendada korralikku seadusandlikku alust; kutsub seoses sellega nõukogu ning Euroopa välisteenistust järgima Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise uue institutsioonidevahelise kokkuleppe eeskuju ning sõlmima kiiremas korras parlamendiga samasuguse lepingu;

| 13. | kutsub ELi institutsioone tegema tööd teabevabaduse läbipaistvamate eeskirjade nimel ELis, milles võetaks igakülgselt arvesse käesoleva raporti ettepanekuid, viimase aja kohtupraktikat ja uusi lepinguid; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi institutsioone tegema tööd teabevabaduse läbipaistvamate eeskirjade nimel ELis, milles võetaks igakülgselt arvesse käesoleva raporti ettepanekuid, viimase aja kohtupraktikat ja uusi lepinguid;

| 14. | tuletab meelde, et Euroopa Kohtu otsuses liidetud kohtuasjades Rootsi ja Turco v. nõukogu rõhutati seadusandliku menetluse läbipaistvuse kohustust, kuna „avatus selles osas aitab tugevdada demokraatiat, võimaldades kodanikel kontrollida kogu õigusakti aluseks olnud teavet” (31); rõhutab seepärast, et kõik seadusandlikule menetlusele viitavad erandid, k.a juriidiline konsultatsioon, peavad olema väga täpselt piiritletud ja nn mõtlemisruum väga täpselt määratletud (32); |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et Euroopa Kohtu otsuses liidetud kohtuasjades Rootsi ja Turco v. nõukogu rõhutati seadusandliku menetluse läbipaistvuse kohustust, kuna „avatus selles osas aitab tugevdada demokraatiat, võimaldades kodanikel kontrollida kogu õigusakti aluseks olnud teavet” (31); rõhutab seepärast, et kõik seadusandlikule menetlusele viitavad erandid, k.a juriidiline konsultatsioon, peavad olema väga täpselt piiritletud ja nn mõtlemisruum väga täpselt määratletud (32);

| 15. | rõhutab, et vaatamata sellele selgele põhimõttele ei rakendata seda endiselt praktikas, nagu näitab hiljutine otsus kohtuasjas Access Info Europe (33) seoses nõukogu keeldumisega liikmesriikide seisukohtade avaldamisest määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuesti sõnastamise suhtes ning Üldkohtus menetletav kohtuasi ClientEarth v. nõukogu (34) määrust (EÜ) nr 1049/2001 puudutava õigusliku arvamuse kohta; märgib, et üldsuse teavitamine liikmesriikide seisukohtadest määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbirääkimiste ajal ning paljud edasised vastuvõetud meetmed, ei kahjustanud ühelgi viisil nõukogu otsustusvõimet, kuna need avalikustamised ei takistanud asjaomaste seadusandlike menetluste edukat lõpuleviimist; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vaatamata sellele selgele põhimõttele ei rakendata seda endiselt praktikas, nagu näitab hiljutine otsus kohtuasjas Access Info Europe (33) seoses nõukogu keeldumisega liikmesriikide seisukohtade avaldamisest määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuesti sõnastamise suhtes ning Üldkohtus menetletav kohtuasi ClientEarth v. nõukogu (34) määrust (EÜ) nr 1049/2001 puudutava õigusliku arvamuse kohta; märgib, et üldsuse teavitamine liikmesriikide seisukohtadest määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbirääkimiste ajal ning paljud edasised vastuvõetud meetmed, ei kahjustanud ühelgi viisil nõukogu otsustusvõimet, kuna need avalikustamised ei takistanud asjaomaste seadusandlike menetluste edukat lõpuleviimist;

| 16. | palub nõukogul vaadata läbi oma eeskirjad ning suurendada töörühmade ja nõukogu organite seadusandlike menetluste läbipaistvust, tehes kättesaadavaks vähemalt ajakavad, päevakorrad, arutelude protokollid, läbivaadatavad dokumendid, muudatusettepanekud, heakskiidetud dokumendid ja otsused, liikmesriikide delegatsioonide koosseisud ja nimekirjad, ilma et see piiraks võimalust kasutada määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 1 loetletud erandeid selliste nimekirjade avaldamise kohta; palub nõukogul teha nimetatud organite otsused üldsusele kättesaadavaks; on vastu nn piiratud kasutusega dokumentide (termin, mis ei tulene määrusest (EÜ) nr 1049/2001) kasutamisele sel eesmärgil; |
| --- | --- |

16.

palub nõukogul vaadata läbi oma eeskirjad ning suurendada töörühmade ja nõukogu organite seadusandlike menetluste läbipaistvust, tehes kättesaadavaks vähemalt ajakavad, päevakorrad, arutelude protokollid, läbivaadatavad dokumendid, muudatusettepanekud, heakskiidetud dokumendid ja otsused, liikmesriikide delegatsioonide koosseisud ja nimekirjad, ilma et see piiraks võimalust kasutada määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 1 loetletud erandeid selliste nimekirjade avaldamise kohta; palub nõukogul teha nimetatud organite otsused üldsusele kättesaadavaks; on vastu nn piiratud kasutusega dokumentide (termin, mis ei tulene määrusest (EÜ) nr 1049/2001) kasutamisele sel eesmärgil;

| 17. | on seisukohal, et seadusloome protsessi üldsuse jaoks vastutustundlikumaks, arusaadavamaks ja juurdepääsetavamaks muutmiseks tuleks enne nõukoguga kolmepoolsete kohtumiste alustamist küsimus kõigil juhtudel parlamendikomisjonides heaks kiita vähemalt seisukohtade väljaselgitamiseks peetaval hääletusel; nõukogu peaks omalt poolt vastu võtma „üldise lähenemisviisi” või heaks kiitma COREPERis vastu võetud läbirääkimisseisukohad enne kolmepoolsete kohtumiste alustamist parlamendiga, kõik need parlamendi ja nõukogu dokumendid peab koheselt avaldama; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et seadusloome protsessi üldsuse jaoks vastutustundlikumaks, arusaadavamaks ja juurdepääsetavamaks muutmiseks tuleks enne nõukoguga kolmepoolsete kohtumiste alustamist küsimus kõigil juhtudel parlamendikomisjonides heaks kiita vähemalt seisukohtade väljaselgitamiseks peetaval hääletusel; nõukogu peaks omalt poolt vastu võtma „üldise lähenemisviisi” või heaks kiitma COREPERis vastu võetud läbirääkimisseisukohad enne kolmepoolsete kohtumiste alustamist parlamendiga, kõik need parlamendi ja nõukogu dokumendid peab koheselt avaldama;

| 18. | kutsub komisjoni tegema üldsusele kättesaadavaks eksperdirühmade päevakorrad, protokollid ja huvide deklaratsioonid ning komiteemenetluse komiteede liikmete nimed, tegevuse ja hääletused, samuti antud rühmade ja komiteede käsitletud dokumendid, k.a delegeeritud õigusaktide eelnõud ja rakendusaktide eelnõud; kutsub Euroopa Parlamenti võtma nimetatud dokumentidega tegelemisel kasutusele läbipaistvamad ja avatumad menetlused, ka parlamendisiseselt; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni tegema üldsusele kättesaadavaks eksperdirühmade päevakorrad, protokollid ja huvide deklaratsioonid ning komiteemenetluse komiteede liikmete nimed, tegevuse ja hääletused, samuti antud rühmade ja komiteede käsitletud dokumendid, k.a delegeeritud õigusaktide eelnõud ja rakendusaktide eelnõud; kutsub Euroopa Parlamenti võtma nimetatud dokumentidega tegelemisel kasutusele läbipaistvamad ja avatumad menetlused, ka parlamendisiseselt;

| 19. | tuletab meelde, et läbipaistvus, mida nõuavad aluslepingud, ei piirdu seadusandlike menetlustega, vaid hõlmab ka ELi institutsioonide, organite ja asutuste muud kui seadusandlikku tööd; rõhutab, et dokumentidele juurdepääsu õiguse hindamise ainus nõuetekohane õiguslik alus on määrus (EÜ) nr 1049/2001 ning et teiste õigusaktidega, näiteks sise-eeskirjade või institutsioonide, organite ja asutuste loomist käsitlevate määrustega, ei tohi kehtestada täiendavaid juurdepääsust keeldumise põhjuseid; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et läbipaistvus, mida nõuavad aluslepingud, ei piirdu seadusandlike menetlustega, vaid hõlmab ka ELi institutsioonide, organite ja asutuste muud kui seadusandlikku tööd; rõhutab, et dokumentidele juurdepääsu õiguse hindamise ainus nõuetekohane õiguslik alus on määrus (EÜ) nr 1049/2001 ning et teiste õigusaktidega, näiteks sise-eeskirjade või institutsioonide, organite ja asutuste loomist käsitlevate määrustega, ei tohi kehtestada täiendavaid juurdepääsust keeldumise põhjuseid;

| 20. | tunneb kahetsust, et hiljutised ELi institutsioonide vahelised läbirääkimised delegeeritud õigusaktide ning uue komisjoni ja parlamendi vahelise lepingu raamistiku „ühise arusaama” üle pole olnud täielikult läbipaistvad; võtab endale kohustuse muuta nõukogu ja komisjoniga peetavad käimasolevad ja tulevased läbirääkimised institutsioonidevaheliste lepingute või samaväärsete lepingute üle täielikult läbipaistvaks; |
| --- | --- |

20.

tunneb kahetsust, et hiljutised ELi institutsioonide vahelised läbirääkimised delegeeritud õigusaktide ning uue komisjoni ja parlamendi vahelise lepingu raamistiku „ühise arusaama” üle pole olnud täielikult läbipaistvad; võtab endale kohustuse muuta nõukogu ja komisjoniga peetavad käimasolevad ja tulevased läbirääkimised institutsioonidevaheliste lepingute või samaväärsete lepingute üle täielikult läbipaistvaks;

| 21. | avaldab taas tunnustust Euroopa Ombudsmani tööle läbipaistvuse tagamisel ELis, kuna umbes kolmandik tema päringutest käsitlevad läbipaistvuse puudumist, nagu on märgitud 2009. aasta aruandes, ning tõstab esile ombudsmani rolli näiteks Euroopa Ravimiameti läbipaistvuspõhimõtete muutmisel seoses kahjulikke kõrvaltoimeid käsitlevate aruannete (35) ja kliiniliste uuringute aruannete (36) avalikustamisega; rõhutab, et ELi üksuste koostatavad andmed peaksid üldiselt olema avalikkusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

21.

avaldab taas tunnustust Euroopa Ombudsmani tööle läbipaistvuse tagamisel ELis, kuna umbes kolmandik tema päringutest käsitlevad läbipaistvuse puudumist, nagu on märgitud 2009. aasta aruandes, ning tõstab esile ombudsmani rolli näiteks Euroopa Ravimiameti läbipaistvuspõhimõtete muutmisel seoses kahjulikke kõrvaltoimeid käsitlevate aruannete (35) ja kliiniliste uuringute aruannete (36) avalikustamisega; rõhutab, et ELi üksuste koostatavad andmed peaksid üldiselt olema avalikkusele kättesaadavad;

| 22. | tuletab meelde, et Euroopa kohus on mõnes oma hiljutises otsuses, näiteks eespool nimetatud API ja TGI kohtuasjades, kehtestanud „üldise eelduse” põhimõtte, vabastades seega mõnel juhul komisjoni kohustusest kontrollida taotletavaid dokumente üksikult; rõhutab, et põhimõtteliselt on see vastuolus määruse (EÜ) nr 1049/2001 aluspõhimõtetega; tuletab meelde, et Euroopa Kohtu praktikas tuuakse esile ka vajadus muuta juurdepääsueeskirju otseselt seotud osapoolte jaoks seoses nende enda institutsioonides hoitavate toimikutega; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et Euroopa kohus on mõnes oma hiljutises otsuses, näiteks eespool nimetatud API ja TGI kohtuasjades, kehtestanud „üldise eelduse” põhimõtte, vabastades seega mõnel juhul komisjoni kohustusest kontrollida taotletavaid dokumente üksikult; rõhutab, et põhimõtteliselt on see vastuolus määruse (EÜ) nr 1049/2001 aluspõhimõtetega; tuletab meelde, et Euroopa Kohtu praktikas tuuakse esile ka vajadus muuta juurdepääsueeskirju otseselt seotud osapoolte jaoks seoses nende enda institutsioonides hoitavate toimikutega;

| 23. | rõhutab, et kuigi ELi lepingu artiklit 15 kohaldatakse konkreetselt kohtu haldusdokumentide suhtes, peab Euroopa Kohus nagu kõik teisedki ELi institutsioonid, organid ja asutused tegema ELi lepingu artikli kohaselt oma tööd „nii avalikult kui võimalik”; palub seepärast kohtul uurida võimalusi, kuidas muuta kohtumõistmine läbipaistvamaks, sest kohut ei tule ainult mõista, vaid kohtumõistmine peab olema ka nähtav (37), ning järgida haldustegevuses täielikult määrust (EÜ) nr 1049/2001; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kuigi ELi lepingu artiklit 15 kohaldatakse konkreetselt kohtu haldusdokumentide suhtes, peab Euroopa Kohus nagu kõik teisedki ELi institutsioonid, organid ja asutused tegema ELi lepingu artikli kohaselt oma tööd „nii avalikult kui võimalik”; palub seepärast kohtul uurida võimalusi, kuidas muuta kohtumõistmine läbipaistvamaks, sest kohut ei tule ainult mõista, vaid kohtumõistmine peab olema ka nähtav (37), ning järgida haldustegevuses täielikult määrust (EÜ) nr 1049/2001;

| 24. | rõhutab taas jälgitavuse põhimõtte olulisust, et tagada kodanikele võimalus teada saada avaliku sektori raha eraldamisest, kasutamisest ja selle tulemuslikkusest, ning kutsub ELi institutsioone rakendama antud põhimõtet kõikidel tasanditel institutsioonide juhtimises ning poliitika elluviimiseks eraldatud vahendite kasutamises; |
| --- | --- |

24.

rõhutab taas jälgitavuse põhimõtte olulisust, et tagada kodanikele võimalus teada saada avaliku sektori raha eraldamisest, kasutamisest ja selle tulemuslikkusest, ning kutsub ELi institutsioone rakendama antud põhimõtet kõikidel tasanditel institutsioonide juhtimises ning poliitika elluviimiseks eraldatud vahendite kasutamises;

Erandid

Nn mõtlemisruum

| 25. | tuletab meelde, et uutes aluslepingutes ei viidata konkreetselt nõukogu kohustusele määrata kindlaks juhtumid, millal ta tegutseb seadusandjana, ega vajadusele säilitada otsustamisprotsessi tõhusus (endise EÜ asutamislepingu artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruum ning et selle põhimõtte praegune edasikestmine seadusandlike menetluste osas põhineb ainult määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikel 3; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et uutes aluslepingutes ei viidata konkreetselt nõukogu kohustusele määrata kindlaks juhtumid, millal ta tegutseb seadusandjana, ega vajadusele säilitada otsustamisprotsessi tõhusus (endise EÜ asutamislepingu artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruum ning et selle põhimõtte praegune edasikestmine seadusandlike menetluste osas põhineb ainult määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikel 3;

| 26. | rõhutab, et kooskõlas suuremate valitsusväliste organisatsioonide poolt väljatöötatud parimate standarditega (38) on vaja kasutada ranget kolmeosalist testi, et õigustada dokumendi avalikustamisest keeldumist: 1) dokumendis sisalduv informatsioon peab olema seotud õigusaktis nimetatud seaduspärase eesmärgiga; 2) dokumendi avalikustamine peab antud eesmärki oluliselt ohustama ja 3) eesmärgile tekitatav kahju peab olema suurem kui avalik huvi dokumendis sisalduva teabe vastu; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kooskõlas suuremate valitsusväliste organisatsioonide poolt väljatöötatud parimate standarditega (38) on vaja kasutada ranget kolmeosalist testi, et õigustada dokumendi avalikustamisest keeldumist: 1) dokumendis sisalduv informatsioon peab olema seotud õigusaktis nimetatud seaduspärase eesmärgiga; 2) dokumendi avalikustamine peab antud eesmärki oluliselt ohustama ja 3) eesmärgile tekitatav kahju peab olema suurem kui avalik huvi dokumendis sisalduva teabe vastu;

| 27. | tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 sätestab institutsioonidele selge kohustuse tagada juurdepääs kõigile nendele dokumentidele, mis ei kuulu ühegi erandi alla; märgib, et antav osaline juurdepääs on sageli põhjendamatult piiratud, ning rõhutab, et taotlejale huvipakkuvate dokumendi sisulistele osadele juurdepääsu võimaldamist peab tõsiselt kaaluma; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 sätestab institutsioonidele selge kohustuse tagada juurdepääs kõigile nendele dokumentidele, mis ei kuulu ühegi erandi alla; märgib, et antav osaline juurdepääs on sageli põhjendamatult piiratud, ning rõhutab, et taotlejale huvipakkuvate dokumendi sisulistele osadele juurdepääsu võimaldamist peab tõsiselt kaaluma;

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiva määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 püütakse piirata nn mõtlemisruumi kohaldamisala ja kehtestatakse juurdepääsu andmisest keeldumise eeltingimusena, et dokumendi avaldamine mitte ainult ei kahjusta, vaid kahjustab oluliselt institutsiooni otsustamisprotsessi, lubades kehtestatud piirangust üle astuda vaid juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve; kuid rõhutab (vaatamata äsjamainitud asjaolule) määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 avatud määratlust, mis ei anna selgeid kohaldamistingimusi ega võta arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab vajadust kehtestada asjakohane määratlus kooskõlas õiguskindluse põhimõttega, kitsendades vastavat põhimõtet; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiva määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 püütakse piirata nn mõtlemisruumi kohaldamisala ja kehtestatakse juurdepääsu andmisest keeldumise eeltingimusena, et dokumendi avaldamine mitte ainult ei kahjusta, vaid kahjustab oluliselt institutsiooni otsustamisprotsessi, lubades kehtestatud piirangust üle astuda vaid juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve; kuid rõhutab (vaatamata äsjamainitud asjaolule) määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 avatud määratlust, mis ei anna selgeid kohaldamistingimusi ega võta arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab vajadust kehtestada asjakohane määratlus kooskõlas õiguskindluse põhimõttega, kitsendades vastavat põhimõtet;

| 29. | rõhutab, et kolmepoolsed kohtumised ja lepitusmenetlused (mis on selgesõnaliselt sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 294) on seadusandliku menetluse olulised järgud, mitte aga eraldi mõtlemisruum; arvab, et eelkõige praeguse menetlusega, mille eesmärk on jõuda kolmepoolsetel kohtumistel kokkuleppele enne esimest lugemist, ei suudeta tagada ei sisemiselt Euroopa Parlamendile ega väliselt kodanikele ja avalikule arvamusele rahuldavat seadusloome läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu taset; nõuab seepärast, et selles raamistikus koostatud dokumente, nagu tegevuskavad, tulemuste kokkuvõtted ja läbirääkimiste lihtsustamiseks koostatud nn nelja veeru dokumendid, ei koheldaks põhimõtteliselt teistest seadusloomega seotud dokumentidest erinevalt ning need avaldataks esimesel lugemisel kokkuleppele jõudmiseks peetavate kolmepoolsete kohtumiste osas; teeb seepärast oma pädevatele organitele ülesandeks ühtlustada see menetlus ja kutsub teisi institutsioone samuti käituma; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kolmepoolsed kohtumised ja lepitusmenetlused (mis on selgesõnaliselt sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 294) on seadusandliku menetluse olulised järgud, mitte aga eraldi mõtlemisruum; arvab, et eelkõige praeguse menetlusega, mille eesmärk on jõuda kolmepoolsetel kohtumistel kokkuleppele enne esimest lugemist, ei suudeta tagada ei sisemiselt Euroopa Parlamendile ega väliselt kodanikele ja avalikule arvamusele rahuldavat seadusloome läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu taset; nõuab seepärast, et selles raamistikus koostatud dokumente, nagu tegevuskavad, tulemuste kokkuvõtted ja läbirääkimiste lihtsustamiseks koostatud nn nelja veeru dokumendid, ei koheldaks põhimõtteliselt teistest seadusloomega seotud dokumentidest erinevalt ning need avaldataks esimesel lugemisel kokkuleppele jõudmiseks peetavate kolmepoolsete kohtumiste osas; teeb seepärast oma pädevatele organitele ülesandeks ühtlustada see menetlus ja kutsub teisi institutsioone samuti käituma;

Andmekaitse ja läbipaistvus

| 30. | toonitab vajadust leida läbipaistvuse ja andmekaitse vahel sobiv tasakaal (39), mida võib näha Bavarian Lageri kohtuotsuses, ning rõhutab, et andmekaitset ei tohiks kuritarvitada, eelkõige huvide konfliktide ja kohatu mõjutamise varjamiseks ELi halduse ja otsustamisprotsessi kontekstis; märgib, et Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Bavarian Lager põhineb määruse (EÜ) nr 1049/2001 praegusel sõnastusel ega takista sõnastuse muutmist, mis on oluline ja kiireloomuline, eriti peale dokumentidele juurdepääsu õiguse selgesõnalist väljakuulutamist aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

30.

toonitab vajadust leida läbipaistvuse ja andmekaitse vahel sobiv tasakaal (39), mida võib näha Bavarian Lageri kohtuotsuses, ning rõhutab, et andmekaitset ei tohiks kuritarvitada, eelkõige huvide konfliktide ja kohatu mõjutamise varjamiseks ELi halduse ja otsustamisprotsessi kontekstis; märgib, et Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Bavarian Lager põhineb määruse (EÜ) nr 1049/2001 praegusel sõnastusel ega takista sõnastuse muutmist, mis on oluline ja kiireloomuline, eriti peale dokumentidele juurdepääsu õiguse selgesõnalist väljakuulutamist aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| 31. | tunneb heameelt Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Ombudsmani konsensusele jõudmist andmekaitse ja läbipaistvuse sobiva tasakaalu osas, eriti seoses ennetava lähenemisega, mis tähendab, et „institutsioonid hindavad ja teevad seejärel andmesubjektidele selgeks – kas enne andmete kogumist või vähemalt selle ajal –, millises ulatuses võib selliste andmete töötlemine hõlmata avaldamist üldsuse jaoks” (40); |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Ombudsmani konsensusele jõudmist andmekaitse ja läbipaistvuse sobiva tasakaalu osas, eriti seoses ennetava lähenemisega, mis tähendab, et „institutsioonid hindavad ja teevad seejärel andmesubjektidele selgeks – kas enne andmete kogumist või vähemalt selle ajal –, millises ulatuses võib selliste andmete töötlemine hõlmata avaldamist üldsuse jaoks” (40);

Århusi konventsioon

| 32. | toob esile mitmed lahknevused määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja Århusi konventsiooni vahel, mida rakendatakse määrusega (EÜ) nr 1367/2006, näiteks asjaolu, et Århusi konventsioonis puuduvad nn absoluutsed alused keeldumiseks, samuti liidu või liikmesriigi sõjaliste küsimuste, finants-, rahandus- või majanduspoliitilistel alustel, juriidilisel nõustamise või kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli kaitsel põhinevad erandid ning ärihuvidel põhinevate erandite piiramine juhtudega, mil sellist konfidentsiaalsust kaitseb seadus õiguspärase majandushuvi kaitseks; |
| --- | --- |

32.

toob esile mitmed lahknevused määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja Århusi konventsiooni vahel, mida rakendatakse määrusega (EÜ) nr 1367/2006, näiteks asjaolu, et Århusi konventsioonis puuduvad nn absoluutsed alused keeldumiseks, samuti liidu või liikmesriigi sõjaliste küsimuste, finants-, rahandus- või majanduspoliitilistel alustel, juriidilisel nõustamise või kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli kaitsel põhinevad erandid ning ärihuvidel põhinevate erandite piiramine juhtudega, mil sellist konfidentsiaalsust kaitseb seadus õiguspärase majandushuvi kaitseks;

| 33. | kutsub kõiki ELi institutsioone, organeid ja asutusi kohaldama määrust (EÜ) nr 1049/2001 kooskõlas Århusi konventsiooni sätetega; kutsub seoses sellega komisjoni tegema avalikuks oma vastavuskontrolli uuringud seoses ELi keskkonnadirektiivide ülevõtmisega (41) ja teadusuuringud, näiteks biokütuste mõju kohta (42), ning kutsub Euroopa Kemikaaliametit kohaldama täies ulatuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (43) artiklit 119 elektroonilise juurdepääsu osas, nõustuma konfidentsiaalseks tunnistamisega ainult siis, kui see on selgelt põhjendatud kooskõlas REACHi raames registreeritud ainete artikli 119 lõikega 2, ning tõlgendama teavet, mida tavaliselt peetakse ärihuvide kaitset kahjustavaks, üksnes vastavalt REACHi artikli 118 lõikele 2 ja ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohast kohustust leida igal juhtumil eraldi tasakaal konfidentsiaalseks tunnistamise ja ülekaaluka avaliku huvi vahel; |
| --- | --- |

33.

kutsub kõiki ELi institutsioone, organeid ja asutusi kohaldama määrust (EÜ) nr 1049/2001 kooskõlas Århusi konventsiooni sätetega; kutsub seoses sellega komisjoni tegema avalikuks oma vastavuskontrolli uuringud seoses ELi keskkonnadirektiivide ülevõtmisega (41) ja teadusuuringud, näiteks biokütuste mõju kohta (42), ning kutsub Euroopa Kemikaaliametit kohaldama täies ulatuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (43) artiklit 119 elektroonilise juurdepääsu osas, nõustuma konfidentsiaalseks tunnistamisega ainult siis, kui see on selgelt põhjendatud kooskõlas REACHi raames registreeritud ainete artikli 119 lõikega 2, ning tõlgendama teavet, mida tavaliselt peetakse ärihuvide kaitset kahjustavaks, üksnes vastavalt REACHi artikli 118 lõikele 2 ja ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohast kohustust leida igal juhtumil eraldi tasakaal konfidentsiaalseks tunnistamise ja ülekaaluka avaliku huvi vahel;

| 34. | rõhutab, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmisel tuleb Århusi konventsiooni täielikult arvesse võtta ning määratleda kõik erandid täielikus kooskõlas konventsiooniga; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmisel tuleb Århusi konventsiooni täielikult arvesse võtta ning määratleda kõik erandid täielikus kooskõlas konventsiooniga;

Rahvusvahelised suhted

| 35. | rõhutab, et rahvusvaheliste kokkulepetega seotud dokumendid, sh dokumendid, mille on vastu võtnud või esitanud mis tahes asutus, mis neid kokkuleppeid rakendab või nende täitmist kontrollib, tuleksid teha üldsusele kättesaadavaks, kuna juurdepääsu nendele ei ole rangelt keelatud, ning juurdepääsu andmisest tuleks keelduda ainult juhul, kui see reaalselt ohustab rahvusvahelisi suhteid, ja võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 4 kolmandate osapooltega konsulteerimise kohta; rõhutab, et kuna rahvusvahelistel kokkulepetel on siduv mõju, peaks erandite korral läbi viima avaliku huvi kontrolli; märgib, et ELi kodanike poolt valitud Euroopa Parlamendile kui institutsioonile on aluslepingutega antud eriline roll avaliku huvi esindamisel; väljendab kindlat kavatsust tagada, et Euroopa Parlamendile kui institutsioonile Lissaboni lepinguga (ELi toimimise lepingu artikkel 218) antud uusi õigusi rahvusvaheliste lepingute valdkonnas järgitakse täielikult ning seda ei tohi keelata ühegi kahepoolse kokkuleppega kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et rahvusvaheliste kokkulepetega seotud dokumendid, sh dokumendid, mille on vastu võtnud või esitanud mis tahes asutus, mis neid kokkuleppeid rakendab või nende täitmist kontrollib, tuleksid teha üldsusele kättesaadavaks, kuna juurdepääsu nendele ei ole rangelt keelatud, ning juurdepääsu andmisest tuleks keelduda ainult juhul, kui see reaalselt ohustab rahvusvahelisi suhteid, ja võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 4 kolmandate osapooltega konsulteerimise kohta; rõhutab, et kuna rahvusvahelistel kokkulepetel on siduv mõju, peaks erandite korral läbi viima avaliku huvi kontrolli; märgib, et ELi kodanike poolt valitud Euroopa Parlamendile kui institutsioonile on aluslepingutega antud eriline roll avaliku huvi esindamisel; väljendab kindlat kavatsust tagada, et Euroopa Parlamendile kui institutsioonile Lissaboni lepinguga (ELi toimimise lepingu artikkel 218) antud uusi õigusi rahvusvaheliste lepingute valdkonnas järgitakse täielikult ning seda ei tohi keelata ühegi kahepoolse kokkuleppega kolmandate riikidega;

Hea valitsemistava

| 36. | rõhutab, et läbipaistvus on tihedalt seotud õigusega heale halduskorraldusele, mis on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikliga 298 ja põhiõiguste harta artikliga 41; toonitab, et haldusalane läbipaistvus tagab ELi haldusülesannete demokraatliku kontrolli, kodanikuühiskonna osalemise ja hea valitsemistava edendamise (ELi toimimise lepingu artikkel 15); |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et läbipaistvus on tihedalt seotud õigusega heale halduskorraldusele, mis on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikliga 298 ja põhiõiguste harta artikliga 41; toonitab, et haldusalane läbipaistvus tagab ELi haldusülesannete demokraatliku kontrolli, kodanikuühiskonna osalemise ja hea valitsemistava edendamise (ELi toimimise lepingu artikkel 15);

| 37. | rõhutab, et praegu ei ole ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel ühtset haldusõigust, näiteks edasikaebamist võimaldavate haldusotsuste kättetoimetamise kord (44) või ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 nimetatud haldusülesannete mõiste selge määratlus; kutsub seetõttu ELi institutsioone kiiremas korras määrama kindlaks ühise ELi haldusõiguse ELi toimimise lepingu artikli 298 kohaselt ning nägema ette haldusülesande mõiste ühise ja horisontaalselt kohaldatava määratluse eelkõige Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Kohtu jaoks; palub komisjonil koostada selle kohta õigusakti ettepaneku kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 225, mis peaks muu hulgas lahendama komisjoni rikkumismenetluste läbiviimise läbipaistvuse ja vastutuse küsimuse kaebuse esitajate, Euroopa Parlamendi ja kodanike jaoks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et praegu ei ole ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel ühtset haldusõigust, näiteks edasikaebamist võimaldavate haldusotsuste kättetoimetamise kord (44) või ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 nimetatud haldusülesannete mõiste selge määratlus; kutsub seetõttu ELi institutsioone kiiremas korras määrama kindlaks ühise ELi haldusõiguse ELi toimimise lepingu artikli 298 kohaselt ning nägema ette haldusülesande mõiste ühise ja horisontaalselt kohaldatava määratluse eelkõige Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Kohtu jaoks; palub komisjonil koostada selle kohta õigusakti ettepaneku kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 225, mis peaks muu hulgas lahendama komisjoni rikkumismenetluste läbiviimise läbipaistvuse ja vastutuse küsimuse kaebuse esitajate, Euroopa Parlamendi ja kodanike jaoks;

| 38. | rõhutab, et määrusega (EÜ) nr 1049/2001 nähakse ette ranged tähtajad dokumentidele juurdepääsutaotluste käsitlemiseks (45); märgib suure murega, et komisjon ei ole neist kinni pidanud isegi Euroopa Ombudsmani soovituse ja range meetme osas, näiteks kohtuasjas 676/2008/RT (nn Porsche kohtuasi); avaldab kahetsust, et pärast Euroopa Parlamendi viimast, 2009. aasta aruannet ei ole tava muutunud, mida näitavad kaks menetluses olevat kohtuasja ClientEarth ja teised (T-120/10 ja T-449/10); |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et määrusega (EÜ) nr 1049/2001 nähakse ette ranged tähtajad dokumentidele juurdepääsutaotluste käsitlemiseks (45); märgib suure murega, et komisjon ei ole neist kinni pidanud isegi Euroopa Ombudsmani soovituse ja range meetme osas, näiteks kohtuasjas 676/2008/RT (nn Porsche kohtuasi); avaldab kahetsust, et pärast Euroopa Parlamendi viimast, 2009. aasta aruannet ei ole tava muutunud, mida näitavad kaks menetluses olevat kohtuasja ClientEarth ja teised (T-120/10 ja T-449/10);

| 39. | rõhutab, et mitmel juhul tõi pikaajaline hilinemine kaasa menetluse algatamise Euroopa Kohtus vastuse puudumise alusel, millele järgnes komisjoni hilinenud vastus, mis muutis kohtuasja tühiseks ja sundis asjaomast isikut kogu menetlust uuesti alustama (46); kutsub komisjoni järgima määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud tähtaegu; teeb ettepaneku näha juhul, kui tähtaegadest kinni ei peeta, ette tagajärjed, nagu kohustus avaldada dokumendid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et mitmel juhul tõi pikaajaline hilinemine kaasa menetluse algatamise Euroopa Kohtus vastuse puudumise alusel, millele järgnes komisjoni hilinenud vastus, mis muutis kohtuasja tühiseks ja sundis asjaomast isikut kogu menetlust uuesti alustama (46); kutsub komisjoni järgima määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud tähtaegu; teeb ettepaneku näha juhul, kui tähtaegadest kinni ei peeta, ette tagajärjed, nagu kohustus avaldada dokumendid;

| 40. | nõuab, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 kohaselt koostatavates ja avaldatavates aastaaruannetes oleks toodud taotluse käsitlemisele keskmiselt kulunud aeg, nagu on esitatud nõukogu 2009. aasta dokumentidele juurdepääsu aruandes; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 kohaselt koostatavates ja avaldatavates aastaaruannetes oleks toodud taotluse käsitlemisele keskmiselt kulunud aeg, nagu on esitatud nõukogu 2009. aasta dokumentidele juurdepääsu aruandes;

| 41. | tuletab meelde, et hea valitsemistava ühendab dokumentidele juurdepääsu ja teabele juurdepääsu põhimõtted; nõuab, et muudetaks kehtivaid õigusakte, millega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 6 lõikeid 2 ja 4, laiendades taotluste selgitamist ja kodanike abistamist käsitlevaid sätteid teabetaotlustele, kui taotluse seisukohast olulised dokumendid on olemas; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et hea valitsemistava ühendab dokumentidele juurdepääsu ja teabele juurdepääsu põhimõtted; nõuab, et muudetaks kehtivaid õigusakte, millega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 6 lõikeid 2 ja 4, laiendades taotluste selgitamist ja kodanike abistamist käsitlevaid sätteid teabetaotlustele, kui taotluse seisukohast olulised dokumendid on olemas;

| 42. | tuletab meelde, et läbipaistvus ei seisne mitte ainult ELi institutsioonide, organite ja asutuste passiivses reageerimises, vaid nõuab ennetavat lähenemist, nagu on korduvalt rõhutanud Euroopa Ombudsman; kutsub ELi institutsioone muutma vaikimisi nii palju dokumendi kategooriaid kui võimalik oma interneti lehekülgedel avalikult kättesaadavaks (sh eelarved ja viimase kolme aasta riigihangete lepingute nimekirjad); rõhutab, et ennetava lähenemisega on võimalik vältida asjatuid kohtuvaidlusi, mis kulutavad ebatõhusalt nii maksumaksjate raha kui ka põhjustavad tarbetuid viivitusi, kulusid ja koormust juurdepääsu taotlejatele; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et läbipaistvus ei seisne mitte ainult ELi institutsioonide, organite ja asutuste passiivses reageerimises, vaid nõuab ennetavat lähenemist, nagu on korduvalt rõhutanud Euroopa Ombudsman; kutsub ELi institutsioone muutma vaikimisi nii palju dokumendi kategooriaid kui võimalik oma interneti lehekülgedel avalikult kättesaadavaks (sh eelarved ja viimase kolme aasta riigihangete lepingute nimekirjad); rõhutab, et ennetava lähenemisega on võimalik vältida asjatuid kohtuvaidlusi, mis kulutavad ebatõhusalt nii maksumaksjate raha kui ka põhjustavad tarbetuid viivitusi, kulusid ja koormust juurdepääsu taotlejatele;

| 43. | kutsub komisjoni tagama Euroopa Liidu rahaliste vahendite haldamise läbipaistvus, avaldades samaliigilist informatsiooni ühel veebilehel, ühes ELi töökeeles kõikide raha saajate kohta; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni tagama Euroopa Liidu rahaliste vahendite haldamise läbipaistvus, avaldades samaliigilist informatsiooni ühel veebilehel, ühes ELi töökeeles kõikide raha saajate kohta;

| 44. | on seisukohal, et tuleks luua dokumentidele juurdepääsu küsimusega tegelevad teabekeskused ning igas peadirektoraadis või institutsioonide vastavates üksustes tuleks anda ametnikele asjakohast koolitust, et luua parim võimalik ennetav poliitika, hinnata taotlusi võimalikult tõhusalt ja tagada, et kõiki määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud tähtaegu järgitakse täielikult; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et tuleks luua dokumentidele juurdepääsu küsimusega tegelevad teabekeskused ning igas peadirektoraadis või institutsioonide vastavates üksustes tuleks anda ametnikele asjakohast koolitust, et luua parim võimalik ennetav poliitika, hinnata taotlusi võimalikult tõhusalt ja tagada, et kõiki määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud tähtaegu järgitakse täielikult;

| 45. | kordab, et Euroopa Parlament peaks olema avalikustamise, läbipaistvuse, avatuse ja dokumentide juurdepääsu ennetava lähenemisviisi eestvedaja; rõhutab lisaks täiskogu istungitele ka kuulamiste ja komisjonide koosolekute veebis otse ülekandmise edukust ja on seisukohal, et see peaks saama normiks ning et õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) tuleks veelgi laiendada nii, et see hõlmaks kõiki ELi ametlikke keeli ning komisjonide tööd ja täiskogu istungeid puudutavat teavet, näiteks muudatusettepanekud, teiste komisjonide arvamused, õigusteenistuse arvamused, hääletusnimekirjad, nimelised hääletused, kohalviibivad ja hääletavad parlamendiliikmed, institutsioonidevaheline kirjavahetus, variraportööride nimed, sõnaotsingu-funktsiooni, mitmekeelne otsing, esitamistähtajad, RSS vood, seadusandliku menetluse selgitus, veebis otse ülekantavate arutelude lingid jne, tehes seda eesmärgiga anda kodanikele pidevat teavet, tagada juurdepääs dokumentidele ja kodanikele mõeldud õigusaktide ettepanekute mitmekeelsetele kokkuvõtetele ning ELi kehtivate õigusaktide kokkuvõtetele (SCADPLUS), mille tarbeks tuleks samuti pakkuda asjakohaseid võimalusi otsingute tegemiseks ja brauseri kasutamiseks; |
| --- | --- |

45.

kordab, et Euroopa Parlament peaks olema avalikustamise, läbipaistvuse, avatuse ja dokumentide juurdepääsu ennetava lähenemisviisi eestvedaja; rõhutab lisaks täiskogu istungitele ka kuulamiste ja komisjonide koosolekute veebis otse ülekandmise edukust ja on seisukohal, et see peaks saama normiks ning et õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) tuleks veelgi laiendada nii, et see hõlmaks kõiki ELi ametlikke keeli ning komisjonide tööd ja täiskogu istungeid puudutavat teavet, näiteks muudatusettepanekud, teiste komisjonide arvamused, õigusteenistuse arvamused, hääletusnimekirjad, nimelised hääletused, kohalviibivad ja hääletavad parlamendiliikmed, institutsioonidevaheline kirjavahetus, variraportööride nimed, sõnaotsingu-funktsiooni, mitmekeelne otsing, esitamistähtajad, RSS vood, seadusandliku menetluse selgitus, veebis otse ülekantavate arutelude lingid jne, tehes seda eesmärgiga anda kodanikele pidevat teavet, tagada juurdepääs dokumentidele ja kodanikele mõeldud õigusaktide ettepanekute mitmekeelsetele kokkuvõtetele ning ELi kehtivate õigusaktide kokkuvõtetele (SCADPLUS), mille tarbeks tuleks samuti pakkuda asjakohaseid võimalusi otsingute tegemiseks ja brauseri kasutamiseks;

| 46. | tuletab meelde, et oluline on kaitsta Euroopa Parlamendi liikmete mandaadi sõltumatust; on seisukohal, et samasugust läbipaistvust tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ametlike organite (näiteks esimeeste konverentsi, juhatuse (47), kvestorite) tööle, samuti Euroopa Parlamendi liikmete tegevusele, näiteks osalemisele parlamendi töös ja kohalviibimisele, vastavalt Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioonis esitatud tingimustele; on seisukohal, et parlamendiliikmete hüvitiste küsimust tuleks käsitleda läbipaistval viisil, järgides samal ajal täielikult isikuandmete kaitse eeskirju; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et oluline on kaitsta Euroopa Parlamendi liikmete mandaadi sõltumatust; on seisukohal, et samasugust läbipaistvust tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ametlike organite (näiteks esimeeste konverentsi, juhatuse (47), kvestorite) tööle, samuti Euroopa Parlamendi liikmete tegevusele, näiteks osalemisele parlamendi töös ja kohalviibimisele, vastavalt Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioonis esitatud tingimustele; on seisukohal, et parlamendiliikmete hüvitiste küsimust tuleks käsitleda läbipaistval viisil, järgides samal ajal täielikult isikuandmete kaitse eeskirju;

| 47. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid peegeldama ELi tasandi läbipaistvust ELi õigusaktide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse, eriti koostades vastavustabeleid ja võttes muu hulgas eeskujuks e-parlamendi ja e-valitsuse läbipaistvuse parimad tavad; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid peegeldama ELi tasandi läbipaistvust ELi õigusaktide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse, eriti koostades vastavustabeleid ja võttes muu hulgas eeskujuks e-parlamendi ja e-valitsuse läbipaistvuse parimad tavad;

| 48. | rõhutab, et kodanike õigust saada informatsiooni rikuvad enamasti liikmesriikide ametiasutused ning palub seepärast komisjoni, et see uuriks hea valitsemistava põhimõtteid arvesse võttes liikmesriikide õigusakte, mis puudutavad ligipääsu dokumentidele, ning peale selle ergutaks liikmesriike välja töötama eeskirju, mis oleksid võimalikult läbipaistvad ning parandaksid kodanike juurdepääsu dokumentidele; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et kodanike õigust saada informatsiooni rikuvad enamasti liikmesriikide ametiasutused ning palub seepärast komisjoni, et see uuriks hea valitsemistava põhimõtteid arvesse võttes liikmesriikide õigusakte, mis puudutavad ligipääsu dokumentidele, ning peale selle ergutaks liikmesriike välja töötama eeskirju, mis oleksid võimalikult läbipaistvad ning parandaksid kodanike juurdepääsu dokumentidele;

| 49. | märgib, et nõukogu registrid on mõnevõrra paranenud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et eri institutsioonide vahel ei ole endiselt kooskõlastatust ja koostoimivust, kuna nende registrite jaoks ei ole olemas ühist teabemudelit, mis võimaldaks kodanikel leida vajalikud dokumendid ja neis sisalduva teabe ühest kohast ning kasutada ühtset Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimissüsteemiga (OEIL) terviklikult ühendatud otsingumootorit, milles ühe seadusandliku menetluse dokumendid oleksid kokku koondatud; |
| --- | --- |

49.

märgib, et nõukogu registrid on mõnevõrra paranenud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et eri institutsioonide vahel ei ole endiselt kooskõlastatust ja koostoimivust, kuna nende registrite jaoks ei ole olemas ühist teabemudelit, mis võimaldaks kodanikel leida vajalikud dokumendid ja neis sisalduva teabe ühest kohast ning kasutada ühtset Euroopa Parlamendi õigusloome jälgimissüsteemiga (OEIL) terviklikult ühendatud otsingumootorit, milles ühe seadusandliku menetluse dokumendid oleksid kokku koondatud;

| 50. | kutsub selleks komisjoni ja nõukogu pidama Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi kaasotsustamismenetlust käsitleva ühisdeklaratsiooni ja paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmise üle; võtab endale kohustuse muuta vahepeal oma kodukorda, kaasa arvatud lisatud seadusandliku tavamenetluse dokumentide üle peetavate läbirääkimiste eeskirja, et anda nendele põhimõtetele täielik siduv jõud; |
| --- | --- |

50.

kutsub selleks komisjoni ja nõukogu pidama Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi kaasotsustamismenetlust käsitleva ühisdeklaratsiooni ja paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmise üle; võtab endale kohustuse muuta vahepeal oma kodukorda, kaasa arvatud lisatud seadusandliku tavamenetluse dokumentide üle peetavate läbirääkimiste eeskirja, et anda nendele põhimõtetele täielik siduv jõud;

| 51. | on arvamusel, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 15 lõike 2 kohaselt moodustatud institutsioonidevaheline komitee peaks töötama intensiivsemalt ja andma pädevatele komisjonidele aru käsitletavatest teemadest, Euroopa Parlamendi kaitstavatest seisukohtadest, teiste institutsioonide tõstatatud probleemsetest küsimustest ning võimalikest edusammudest; kutsub seepärast komiteed kohtuma korrapäraselt ja igal juhul vähemalt üks kord aastas ning alustama siseseid arutelusid, tagades nende avalikkuse ning paludes kodanikuühiskonnal ja Euroopa Andmekaitseinspektoril teha ettepanekuid ning võtta neid arvesse; komitee peaks tegelema auditi aastaaruandega ELi läbipaistvuse ja avatuse kohta, mille peaks ette valmistama Euroopa Ombudsman; palub ombudsmanil kõige kiiremas korras tegelda käesolevas resolutsioonis käsitletud küsimustega; |
| --- | --- |

51.

on arvamusel, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 15 lõike 2 kohaselt moodustatud institutsioonidevaheline komitee peaks töötama intensiivsemalt ja andma pädevatele komisjonidele aru käsitletavatest teemadest, Euroopa Parlamendi kaitstavatest seisukohtadest, teiste institutsioonide tõstatatud probleemsetest küsimustest ning võimalikest edusammudest; kutsub seepärast komiteed kohtuma korrapäraselt ja igal juhul vähemalt üks kord aastas ning alustama siseseid arutelusid, tagades nende avalikkuse ning paludes kodanikuühiskonnal ja Euroopa Andmekaitseinspektoril teha ettepanekuid ning võtta neid arvesse; komitee peaks tegelema auditi aastaaruandega ELi läbipaistvuse ja avatuse kohta, mille peaks ette valmistama Euroopa Ombudsman; palub ombudsmanil kõige kiiremas korras tegelda käesolevas resolutsioonis käsitletud küsimustega;

*

* *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(2)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 1.

(3)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

(4)  1. juuli 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-39/05 P ja C-52/05 P, Rootsi ja Turco v. nõukogu, EKL 2008 lk I-4723.

(5)  29. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas C-28/08 P, komisjon v. Bavarian Lager, EKLis seni avaldamata.

(6)  9. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-92/09 P ja C-93/09 P, Volker und Markus ScheckeGbR ja Hartmut Eifert v. Land Hessen, EKLis seni avaldamata.

(7)  29. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas C-139/07 P, komisjon v. Technische Glaswerke Ilmenau, EKLis seni avaldamata.

(8)  21. septembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-514/07 P, C-528/07 P ja C-532/07 P, Rootsi ning API v. komisjon, EKLis seni avaldamata.

(9)  22. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas T-233/09, Access Info Europe v. Council, EKLis seni avaldamata.

(10)  9. septembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-403/05, MyTravel v. komisjon, EKL 2008 lk II-2027.

(11)  11. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas T-121/05, Borax Europe v. komisjon, EKL 2009 lk II-27.

(12)  21. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-439/08, Agapiou Joséphidčs v. komisjon ja EACEA, EKLis seni avaldamata.

(13)  19. jaanuari 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-355/04 ja T-446/04, Co-Frutta v. komisjon, EKL 2010 lk II-1.

(14)  30. jaanuari 2008. aasta otsus kohtuasjas T-380/04, Terezakis v. komisjon, EKL 2008 lk II-11.

(15)  7. juuli 2010. aasta otsus kohtuasjas T-111/07, Agrofert Holding v. komisjon, EKLis seni avaldamata.

(16)  9. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas T-237/05, Éditions Jacob v. komisjon, EKLis seni avaldamata.

(17)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(18)  EÜT C 298, 30.11.2002, lk 1.

(19)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 80.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0435.

(21)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 12.

(22)  9 % aastal 2010.

(23)  36,1 % ilma osaliselt avaldatud dokumentideta. Aastal 2010 oli keeldumiste määr 13,3 % (29,1 % ilma osaliselt avaldatud dokumentideta).

(24)  37 % aastal 2010.

(25)  Aastal 2010 esialgsete taotluste osas 33 %.

(26)  Muud peamised põhjused olid 2009. aastal Euroopa Parlamendi puhul eraelu puutumatuse kaitse (26 %) ning kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse (15 %), nõukogul (esialgsetest taotlustest) avaliku huvi kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega (22,7 %), avalik julgeolek (5,6 %) ning kaitse- ja militaarküsimused (3,5 %) ning komisjoni puhul (algsetest taotlustest) kontrollimiste kaitse (27,6 %) ja ärihuvide kaitse (13,99 %).

(27)  7. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas T-471/08, Toland v. parlament, EKLis seni avaldamata.

(28)  18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-64/05 P, Rootsi v. komisjon, EKL 2007 lk I-11389.

(29)  Rootsi v. komisjon, punkt 76.

(30)  13. jaanuari 2011. aasta otsus kohtuasjas T-362/08, IFAW v. komisjon, EKLis seni avaldamata.

(31)  Turco, punkt 46.

(32)  Turco, punkt 67.

(33)  Otsuses Access Info kohtuasjas (T-233/09) kinnitas Üldkohus (punkt 69) järgmist: „Nimelt eeldab kodanike poolt nende demokraatlike õiguste teostamine võimalust jälgida detailselt otsustamisprotsessi institutsioonides, kes osalevad seadusandlikus menetluses, ja õiguse omamist tutvuda kogu asjaomase teabega.”

(34)  ClientEarth v. Council, kohtuasi T-452/10.

(35)  Kaebus 2493/2008/(BB)TS.

(36)  Kaebus 2560/2007/BEH.

(37)  R v. Sussex Justices, Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)).

(38)  Artikkel 19, The Public’s Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation, London 1999; Transparency International, Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool, Berliin, 2006.

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

(40)  Andmekaitseinspektori dokumendid Public access to documents containing personal data after the Bavarian Lager ruling, 24. märts 2011 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf) ja Public access to documents and data protection, 2005 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).

(41)  Vt menetletavat kohtuasja ClientEarth v. komisjon T-111/11.

(42)  Vt menetluses olevaid kohtuasju ClientEarth ja teised v. komisjon, T-120/10, ning ClientEarth ja teised v. komisjon, T-449/10.

(43)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(44)  Access Info kohtuasjas (T-233/09) ilmnes tava saata kinnitavaid otsuseid tavalise lihtkirjaga, kuigi edasiste õiguskaitsemenetluste (kohtumenetluste) algatamisel tähtaegadest kinnipidamise hindamiseks on vastuvõtmiskuupäeva tõendamine hädavajalik. Vt punkte 20–29.

(45)  Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklid 7 ja 8.

(46)  Näiteks Ryanair Ltd. v. komisjon (liidetud kohtuasjad T-494/08 kuni T-500/08 ja T-509/08) ning Stichting Corporate Europe Observatory v. komisjon (kohtuasi T-395/10).

(47)  Näiteks Euroopa Parlamendi kodukord ei sisalda alates 2009. aastast (ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 145) enam vahetult üldsusele kättesaadavate Euroopa Parlamendi dokumentide nimekirja, vaid kehtestab juhatusele eesõiguse sellise nimekirja koostamiseks (artikli 104 lõige 3).

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/84

---

Kolmapäev, 14. september 2011Käimasolevad Doha vooru läbirääkimised

P7_TA(2011)0380

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon Doha arengukava üle peetavate läbirääkimiste seisu kohta

2013/C 51 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke,

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi 18. detsembri 2005. aasta Hongkongi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi 18. detsembri 2005. aasta Hongkongi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava kohta, eelkõige 9. oktoobri 2008. aasta (2) ja 16. detsembri 2009. aasta (3) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava kohta, eelkõige 9. oktoobri 2008. aasta (2) ja 16. detsembri 2009. aasta (3) resolutsioone,

| — | võttes arvesse WTO parlamentaarse konverentsi 2011. aasta istungjärgu lõppdokumenti, mis võeti konsensusega vastu 22. märtsil 2011 Genfis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO parlamentaarse konverentsi 2011. aasta istungjärgu lõppdokumenti, mis võeti konsensusega vastu 22. märtsil 2011 Genfis,

| — | võttes arvesse kaubandusläbirääkimiste komitee mitteametlikke kohtumisi 31. mail 2011, 22. juunil 2011 ja 26. juulil 2011 ning dokumente, mille läbirääkimiste juhid esitasid 21. aprillil 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubandusläbirääkimiste komitee mitteametlikke kohtumisi 31. mail 2011, 22. juunil 2011 ja 26. juulil 2011 ning dokumente, mille läbirääkimiste juhid esitasid 21. aprillil 2011,

| — | võttes arvesse WTO peadirektori Pascal Lamy kaubandusläbirääkimiste komitee 26. juulil 2011 toimunud mitteametlikul koosolekul tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO peadirektori Pascal Lamy kaubandusläbirääkimiste komitee 26. juulil 2011 toimunud mitteametlikul koosolekul tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu esimehe 27. juuli 2011. aasta koosolekul tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu esimehe 27. juuli 2011. aasta koosolekul tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Doha voor käivitati 2001. aastal eesmärgiga luua uusi kaubandusvõimalusi, tugevdada mitmepoolseid kaubanduseeskirju, parandada kaubandussüsteemi praegust tasakaalustamatust ning rakendada kaubandus säästva arengu teenistusse, rõhutades arengumaade ja eelkõige vähim arenenud riikide majanduslikku integreerimist, mis tuleneb veendumusest, et õiglasematel eeskirjadel põhinev mitmepoolne süsteem saab kaasa aidata õiglasele ja vabale kaubandusele kõigi mandrite arengu huvides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Doha voor käivitati 2001. aastal eesmärgiga luua uusi kaubandusvõimalusi, tugevdada mitmepoolseid kaubanduseeskirju, parandada kaubandussüsteemi praegust tasakaalustamatust ning rakendada kaubandus säästva arengu teenistusse, rõhutades arengumaade ja eelkõige vähim arenenud riikide majanduslikku integreerimist, mis tuleneb veendumusest, et õiglasematel eeskirjadel põhinev mitmepoolne süsteem saab kaasa aidata õiglasele ja vabale kaubandusele kõigi mandrite arengu huvides;

| B. | arvestades, et on väga oluline mõista, et mitmepoolsed, mõnepoolsed ja kahepoolsed lepingud on osa rahvusvahelistes suhetes kasutatavatest ühisvahenditest ning seega tasakaalustatud ja vastastikku täiendavate poliitiliste ja kaubandussuhete tavapärane osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on väga oluline mõista, et mitmepoolsed, mõnepoolsed ja kahepoolsed lepingud on osa rahvusvahelistes suhetes kasutatavatest ühisvahenditest ning seega tasakaalustatud ja vastastikku täiendavate poliitiliste ja kaubandussuhete tavapärane osa;

| C. | arvestades, et WTO ministrite läbirääkimised Doha vooru lõpuleviimiseks seiskusid 2008. aasta juuli lõpus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et WTO ministrite läbirääkimised Doha vooru lõpuleviimiseks seiskusid 2008. aasta juuli lõpus;

| D. | arvestades, et 2011. aasta alguses tehti läbirääkimiste käigus edusamme, mida näitavad läbirääkimiste juhtide aruanded, mis esitati 21. aprillil 2011, kuid samade aruannete põhjal on ka ilmne, et kokkuleppe saavutamine 2011. aasta jooksul, nagu seda on varem arutatud, saab olema väga keeruline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2011. aasta alguses tehti läbirääkimiste käigus edusamme, mida näitavad läbirääkimiste juhtide aruanded, mis esitati 21. aprillil 2011, kuid samade aruannete põhjal on ka ilmne, et kokkuleppe saavutamine 2011. aasta jooksul, nagu seda on varem arutatud, saab olema väga keeruline;

| E. | arvestades, et kaheksas WTO ministrite konverents toimub Genfis 15.–17. detsembril 2011; arvestades, et üldasjade nõukogu esimees tegi 27. juuli 2011. aastal avalduse selle kohta, et üldise arvamuse kohaselt ei tohiks ministrite konverentsil Doha arengukavaga tegelemist vältida ning et arenguküsimused, eriti vähim arenenud riikide küsimused peaks olema kaheksanda WTO ministrite konverentsi keskmes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaheksas WTO ministrite konverents toimub Genfis 15.–17. detsembril 2011; arvestades, et üldasjade nõukogu esimees tegi 27. juuli 2011. aastal avalduse selle kohta, et üldise arvamuse kohaselt ei tohiks ministrite konverentsil Doha arengukavaga tegelemist vältida ning et arenguküsimused, eriti vähim arenenud riikide küsimused peaks olema kaheksanda WTO ministrite konverentsi keskmes;

| 1. | kinnitab taas oma täielikku pühendumist mitmepoolsele kaubandussüsteemile ja WTO-le kui eeskirjadel põhineva kaubandussüsteemi tagajale; on veendunud, et WTO-l on keskne roll üleilmastumise parema juhtimise ja sellest lähtuvate hüvede õiglasema jaotuse ning hästi tasakaalustatud majanduskasvu tagamisel; kinnitab uuesti oma täielikku pühendumist Doha arengukava tasakaalustatud ja õiglasele lõpuleviimisele, mis oleks oluline märk poliitilisest usaldusest eeskirjadel põhineva ja õiglase ülemaailmse kaubandussüsteemi tuleviku vastu; |
| --- | --- |

1.

kinnitab taas oma täielikku pühendumist mitmepoolsele kaubandussüsteemile ja WTO-le kui eeskirjadel põhineva kaubandussüsteemi tagajale; on veendunud, et WTO-l on keskne roll üleilmastumise parema juhtimise ja sellest lähtuvate hüvede õiglasema jaotuse ning hästi tasakaalustatud majanduskasvu tagamisel; kinnitab uuesti oma täielikku pühendumist Doha arengukava tasakaalustatud ja õiglasele lõpuleviimisele, mis oleks oluline märk poliitilisest usaldusest eeskirjadel põhineva ja õiglase ülemaailmse kaubandussüsteemi tuleviku vastu;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et Doha arengukava üle peetavad läbirääkimised peaksid peamiselt keskenduma vähim arenenud riikide vajadustele; on seisukohal, et Doha arengukava lõpptulemus peaks kaasa aitama vaesuse kaotamisele ja aastatuhande arengueesmärkide täitmisele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et Doha arengukava üle peetavad läbirääkimised peaksid peamiselt keskenduma vähim arenenud riikide vajadustele; on seisukohal, et Doha arengukava lõpptulemus peaks kaasa aitama vaesuse kaotamisele ja aastatuhande arengueesmärkide täitmisele;

| 3. | on täiesti teadlik ühtse paketiga seonduvatest raskustest; |
| --- | --- |

3.

on täiesti teadlik ühtse paketiga seonduvatest raskustest;

| 4. | peab kahetsusväärseks, et Genfis 15.–17. detsembril 2011 toimuval kaheksandal WTO ministrite konverentsil ei ole võimalik saavutada kokkulepet Doha arengukava lahendamata küsimustes; rõhutab, et selleks, et mitte seada ohtu mitmepoolset kauplemissüsteemi ja selle rolli eeskirjade kehtestamisel, on siiski oluline saavutada tulemusi ja teha märgatavaid edusamme; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks, et Genfis 15.–17. detsembril 2011 toimuval kaheksandal WTO ministrite konverentsil ei ole võimalik saavutada kokkulepet Doha arengukava lahendamata küsimustes; rõhutab, et selleks, et mitte seada ohtu mitmepoolset kauplemissüsteemi ja selle rolli eeskirjade kehtestamisel, on siiski oluline saavutada tulemusi ja teha märgatavaid edusamme;

| 5. | kinnitab taas, et pooldab kindlalt arenguküsimuse asetamist Doha arengukava keskmesse, ning palub WTO liikmetel saavutada eesmärgid, mis on kindlaks määratud ministrite konverentsi 2001. aasta Doha deklaratsioonis, ning täita kohustused, mis võeti WTO 2005. aastal Hongkongis toimunud ministrite konverentsil; on kindlalt veendunud, et WTO kaheksas ministrite konverents peab vähemalt vähim arenenud riikide küsimuses tulemusi andma; |
| --- | --- |

5.

kinnitab taas, et pooldab kindlalt arenguküsimuse asetamist Doha arengukava keskmesse, ning palub WTO liikmetel saavutada eesmärgid, mis on kindlaks määratud ministrite konverentsi 2001. aasta Doha deklaratsioonis, ning täita kohustused, mis võeti WTO 2005. aastal Hongkongis toimunud ministrite konverentsil; on kindlalt veendunud, et WTO kaheksas ministrite konverents peab vähemalt vähim arenenud riikide küsimuses tulemusi andma;

| 6. | on seisukohal, et kokkulepe võimalikult varajaseks rakendamiseks peaks vastavalt Doha ministrite deklaratsiooni lõike 47 sätetele vähemalt sisaldama vähim arenenud ja arenguriikide jaoks koondpaketti, mis hõlmaks järgmist:






  a) | vähim arenenud riikide toodete suhtes vähemalt 97 %-le kõikidest tariifiridadest kohaldatav tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääs, nagu lepiti kokku 2005. aastal Hongkongis; |
| --- | --- | --- |

6.

on seisukohal, et kokkulepe võimalikult varajaseks rakendamiseks peaks vastavalt Doha ministrite deklaratsiooni lõike 47 sätetele vähemalt sisaldama vähim arenenud ja arenguriikide jaoks koondpaketti, mis hõlmaks järgmist:

a)

vähim arenenud riikide toodete suhtes vähemalt 97 %-le kõikidest tariifiridadest kohaldatav tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääs, nagu lepiti kokku 2005. aastal Hongkongis;

| b) | puuvilla ekspordisubsiidiumide kaotamine arenenud riikide poolt vastavalt eelnevatele kokkulepetele ning konkreetsete kohustuste võtmine sisekaubandust kahjustavate puuvilla ekspordisubsiidiumide kiireks ja märgatavaks vähendamiseks; |
| --- | --- |

b)

puuvilla ekspordisubsiidiumide kaotamine arenenud riikide poolt vastavalt eelnevatele kokkulepetele ning konkreetsete kohustuste võtmine sisekaubandust kahjustavate puuvilla ekspordisubsiidiumide kiireks ja märgatavaks vähendamiseks;

| c) | eri- ja diferentseeritud kohtlemine kooskõlas eelnevate kokkulepetega, sh teenuste eest tasumisest vabastamine ning eri- ja diferentseeritud kohtlemise järelevalvemehhanism; |
| --- | --- |

c)

eri- ja diferentseeritud kohtlemine kooskõlas eelnevate kokkulepetega, sh teenuste eest tasumisest vabastamine ning eri- ja diferentseeritud kohtlemise järelevalvemehhanism;

| d) | täiustatud sooduspäritolureeglid, mida kohaldatakse impordile vähim arenenud riikidest, eesmärgiga tagada, et reeglid on läbipaistvad ja lihtsad ning aitavad turulepääsu hõlbustada; |
| --- | --- |

d)

täiustatud sooduspäritolureeglid, mida kohaldatakse impordile vähim arenenud riikidest, eesmärgiga tagada, et reeglid on läbipaistvad ja lihtsad ning aitavad turulepääsu hõlbustada;

| 7. | palub kõigil arenenud ja enimarenenud riikidel järgida ELi algatuse „kõik peale relvade” mudelit, tagades vähim arenenud riikidele 100 %-liselt tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsu, sest tariifiread, mis jäeti Hongkongi kokkuleppest välja, hõlmavad mõnda vaeste riikide jaoks üliolulist toodet, mille tagajärjel märkimisväärselt väheneb vähim arenenud riikide saadav kasu; |
| --- | --- |

7.

palub kõigil arenenud ja enimarenenud riikidel järgida ELi algatuse „kõik peale relvade” mudelit, tagades vähim arenenud riikidele 100 %-liselt tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsu, sest tariifiread, mis jäeti Hongkongi kokkuleppest välja, hõlmavad mõnda vaeste riikide jaoks üliolulist toodet, mille tagajärjel märkimisväärselt väheneb vähim arenenud riikide saadav kasu;

| 8. | tuletab meelde, et maailma riikide majanduskasv on väga erinev ning rahvusvahelistes kaubandusvoogudes on toimumas suunamuutused; nõuab tungivalt, et tärkava turumajandusega riigid võtaksid endale kui maailmamajanduses osalejatele vastutuse ning teeksid oma majandusarengu tasemele ja konkurentsivõimele vastavaid järeleandmisi; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et maailma riikide majanduskasv on väga erinev ning rahvusvahelistes kaubandusvoogudes on toimumas suunamuutused; nõuab tungivalt, et tärkava turumajandusega riigid võtaksid endale kui maailmamajanduses osalejatele vastutuse ning teeksid oma majandusarengu tasemele ja konkurentsivõimele vastavaid järeleandmisi;

| 9. | on lisaks seisukohal, et seni kaubanduse hõlbustamise üle peetavatel läbirääkimistel tehtud edusammud võiksid muuta võimalikuks jõuda selles valdkonnas kiiresti kokkuleppele, kuivõrd kaubanduse hõlbustamise alaste WTO eeskirjade täiendamisest saaksid kasu kõik WTO liikmed, sest suureneks õiguskindlus, väheneksid kaubandustehingute kulud ja ennetataks rikkumisi; |
| --- | --- |

9.

on lisaks seisukohal, et seni kaubanduse hõlbustamise üle peetavatel läbirääkimistel tehtud edusammud võiksid muuta võimalikuks jõuda selles valdkonnas kiiresti kokkuleppele, kuivõrd kaubanduse hõlbustamise alaste WTO eeskirjade täiendamisest saaksid kasu kõik WTO liikmed, sest suureneks õiguskindlus, väheneksid kaubandustehingute kulud ja ennetataks rikkumisi;

| 10. | kinnitab taas vajadust parandada juurdepääsu keskkonnasõbralikele kaupadele ja tehnoloogiale, et saavutada säästva arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

10.

kinnitab taas vajadust parandada juurdepääsu keskkonnasõbralikele kaupadele ja tehnoloogiale, et saavutada säästva arengu eesmärgid;

| 11. | on arvamusel, et jätkuva ummikseisu tõttu Doha arengukava algse ülesehituse ja eesmärkide suhtes on nüüd veelgi olulisem jätkata arvamuste vahetust WTO tulevase toimimise üle koos uue mitmepoolse kaubandussüsteemi võimaliku reformiga; kutsub komisjoni üles eelnevale aktiivsele konsulteerimisele parlamendiga, et leida tulevase ülemaailmse kauplemissüsteemi struktuuri kohta ühine seisukoht; kestva majandus- ja sotsiaalkriisi tingimustes ning isegi kui Doha arengukava ei viida lõpule, nõuab tungivalt, et WTO koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega järjepidevalt ja kiiresti tegeleks uute ülemaailmsete probleemidega, milles kaubandusel on oma roll, nagu toiduga kindlustatus, energia, jätkusuutlik areng ja kaubandusabi; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et jätkuva ummikseisu tõttu Doha arengukava algse ülesehituse ja eesmärkide suhtes on nüüd veelgi olulisem jätkata arvamuste vahetust WTO tulevase toimimise üle koos uue mitmepoolse kaubandussüsteemi võimaliku reformiga; kutsub komisjoni üles eelnevale aktiivsele konsulteerimisele parlamendiga, et leida tulevase ülemaailmse kauplemissüsteemi struktuuri kohta ühine seisukoht; kestva majandus- ja sotsiaalkriisi tingimustes ning isegi kui Doha arengukava ei viida lõpule, nõuab tungivalt, et WTO koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega järjepidevalt ja kiiresti tegeleks uute ülemaailmsete probleemidega, milles kaubandusel on oma roll, nagu toiduga kindlustatus, energia, jätkusuutlik areng ja kaubandusabi;

| 12. | on täiesti veendunud, et WTO kui maailmamajanduse juhtimise süsteemi osa on kogu maailmale eluliselt tähtis; kutsub kõiki WTO liikmeid tungivalt üles andma oma panuse WTO igakülgseks, ulatuslikuks ja tasakaalustatud arenguks, et tagada majanduskasv ja vaesuse kaotamine kogu maailmas; |
| --- | --- |

12.

on täiesti veendunud, et WTO kui maailmamajanduse juhtimise süsteemi osa on kogu maailmale eluliselt tähtis; kutsub kõiki WTO liikmeid tungivalt üles andma oma panuse WTO igakülgseks, ulatuslikuks ja tasakaalustatud arenguks, et tagada majanduskasv ja vaesuse kaotamine kogu maailmas;

| 13. | rõhutab, et on vaja analüüsida, ega muutused Doha vooru alguses valitsenud tingimustes, pidades silmas eelkõige BRIC-riikide rolli maailmamajanduses, ei muuda Doha vooru esialgsete eesmärkide saavutamist võimatuks; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et on vaja analüüsida, ega muutused Doha vooru alguses valitsenud tingimustes, pidades silmas eelkõige BRIC-riikide rolli maailmamajanduses, ei muuda Doha vooru esialgsete eesmärkide saavutamist võimatuks;

| 14. | palub tungivalt arenenud ja enimarenenud riikidel toetada vähim arenenud riikide suutlikkust võtta täies mahus osa Doha arengukava ja ülejäänud läbirääkimiste juhiste üle peetava arutelu protsessist ning tagada nende huvide järgimine; |
| --- | --- |

14.

palub tungivalt arenenud ja enimarenenud riikidel toetada vähim arenenud riikide suutlikkust võtta täies mahus osa Doha arengukava ja ülejäänud läbirääkimiste juhiste üle peetava arutelu protsessist ning tagada nende huvide järgimine;

| 15. | rõhutab, et hiljutised toiduainete hinnakõikumised muudavad vajalikuks selle, et rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad edendaksid paremat toiduainetega kindlustatust; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et hiljutised toiduainete hinnakõikumised muudavad vajalikuks selle, et rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad edendaksid paremat toiduainetega kindlustatust;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et paljud riigid rakendavad piiratud varuga loodusvarade puhul ekspordipiiranguid; on seisukohal, et neid ekspordipiiranguid tuleks rahvusvahelise kaubanduse eeskirjadega põhjalikult reguleerida; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et paljud riigid rakendavad piiratud varuga loodusvarade puhul ekspordipiiranguid; on seisukohal, et neid ekspordipiiranguid tuleks rahvusvahelise kaubanduse eeskirjadega põhjalikult reguleerida;

| 17. | kutsub WTO liikmeid tungivalt üles toetama tugevate institutsiooniliste sidemete loomist WTO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja organite vahel, nagu näiteks Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, ÜRO Toidu-ja Põllumajandusorganisatsioon, ÜRO kaubandus-ja arengukonverents, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja teised ÜRO organisatsioonid; |
| --- | --- |

17.

kutsub WTO liikmeid tungivalt üles toetama tugevate institutsiooniliste sidemete loomist WTO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja organite vahel, nagu näiteks Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, ÜRO Toidu-ja Põllumajandusorganisatsioon, ÜRO kaubandus-ja arengukonverents, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja teised ÜRO organisatsioonid;

| 18. | avaldab pettumust, et mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel ei ole siiani õnnestunud võtta arvesse selliseid aspekte, nagu kliima- ja keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

18.

avaldab pettumust, et mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel ei ole siiani õnnestunud võtta arvesse selliseid aspekte, nagu kliima- ja keskkonnakaitse;

| 19. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles hoolitsema, et parlament oleks tihedalt kaasatud 15.–17. detsembril 2011. aastal Genfis toimuva kaheksanda ministrite konverentsi ettevalmistustesse; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles hoolitsema, et parlament oleks tihedalt kaasatud 15.–17. detsembril 2011. aastal Genfis toimuva kaheksanda ministrite konverentsi ettevalmistustesse;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile.

---

(1)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(2)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 31.

(3)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 1.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/87

---

Kolmapäev, 14. september 2011Parem õigusloome, subsidiaarsus ja proportsionaalsus ning arukas õiguslik reguleerimine

P7_TA(2011)0381

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (2011/2029(INI))

2013/C 51 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1);

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (3);

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni parema õigusloome kohta – Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni parema õigusloome kohta – Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (4);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 26. aastaaruande kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 26. aastaaruande kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni komisjoni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 27. aastaaruande kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni komisjoni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 27. aastaaruande kohta (7);

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi 3. septembri 2009. aasta poliitilisi suuniseid järgmisele komisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi 3. septembri 2009. aasta poliitilisi suuniseid järgmisele komisjonile;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist aruka reguleerimise kohta Euroopa Liidus (KOM(2010)0543); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist aruka reguleerimise kohta Euroopa Liidus (KOM(2010)0543);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (17. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2009) (KOM(2010)0547); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (17. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2009) (KOM(2010)0547);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade“ (KOM(2009)0015); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade“ (KOM(2009)0015);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Halduskoormuse vähendamine Euroopa Liidus” – 2008. aasta arenguaruanne ja väljavaated aastaks 2009 (KOM(2009)0016); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Halduskoormuse vähendamine Euroopa Liidus” – 2008. aasta arenguaruanne ja väljavaated aastaks 2009 (KOM(2009)0016);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmas arenguaruanne” (KOM(2009)0017); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmas arenguaruanne” (KOM(2009)0017);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis. Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed” (KOM(2009)0544); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis. Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed” (KOM(2009)0544);

| — | võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise töörühma 17. septembri 2009. aasta aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise töörühma 17. septembri 2009. aasta aruannet;

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 30. mai 2011. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 30. mai 2011. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0251/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0251/2011),

| A. | arvestades, et aruka õigusliku reguleerimise arengukava võeti kasutusele osana ELi 2020. aasta strateegiast, mille eesmärk on saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv aastaks 2020, vähendades peamiselt ettevõtete halduskoormust ELi kehtivate õigusaktide kvaliteedi parandamise ja lihtsustamise kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aruka õigusliku reguleerimise arengukava võeti kasutusele osana ELi 2020. aasta strateegiast, mille eesmärk on saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv aastaks 2020, vähendades peamiselt ettevõtete halduskoormust ELi kehtivate õigusaktide kvaliteedi parandamise ja lihtsustamise kaudu;

| B. | arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete õige kohaldamine on äärmiselt tähtis Euroopa Liidu nõuetekohaseks toimimiseks ning selle asutuste tegevuse nõuetekohaseks kohandamiseks kodanike, siseturul tegutsevate ettevõtjate ning riigi- ja kohalike asutuste ootustele, ning tagamaks, et otsuseid tehtaks võimalikult kodanikulähedaselt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete õige kohaldamine on äärmiselt tähtis Euroopa Liidu nõuetekohaseks toimimiseks ning selle asutuste tegevuse nõuetekohaseks kohandamiseks kodanike, siseturul tegutsevate ettevõtjate ning riigi- ja kohalike asutuste ootustele, ning tagamaks, et otsuseid tehtaks võimalikult kodanikulähedaselt;

| C. | arvestades, et aruka õigusliku reguleerimise küsimust ei tuleks vaadelda mitte ainult seoses komisjoni õigusloomeprogrammiga, vaid ka laiemalt seoses Lissaboni lepingu nende uuenduste jätkuva rakendamisega, mis mõjutavad seadusandlikku menetlust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aruka õigusliku reguleerimise küsimust ei tuleks vaadelda mitte ainult seoses komisjoni õigusloomeprogrammiga, vaid ka laiemalt seoses Lissaboni lepingu nende uuenduste jätkuva rakendamisega, mis mõjutavad seadusandlikku menetlust;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepinguga on püütud tasakaalustada Euroopa institutsioonide volitusi ning Euroopa Parlament on seadusandlikus tavamenetluses nõukoguga võrdne seadusandja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepinguga on püütud tasakaalustada Euroopa institutsioonide volitusi ning Euroopa Parlament on seadusandlikus tavamenetluses nõukoguga võrdne seadusandja;

| E. | arvestades, et Lissaboni lepingu vastuvõtmise järel on liikmesriigid ametlikult kaasatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaldamise järelevalvesse, kusjuures siiani on saadud rohkem kui 300 esildist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni lepingu vastuvõtmise järel on liikmesriigid ametlikult kaasatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaldamise järelevalvesse, kusjuures siiani on saadud rohkem kui 300 esildist;

| F. | arvestades, et konsulteerimine kõigi huvitatud pooltega, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega (VKEd) ja muude asjaomaste sidusrühmadega, on õigusaktide eelnõude koostamisel, sh mõju hindamisel ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konsulteerimine kõigi huvitatud pooltega, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega (VKEd) ja muude asjaomaste sidusrühmadega, on õigusaktide eelnõude koostamisel, sh mõju hindamisel ülimalt tähtis;

| G. | arvestades alates 2005. aastast elluviidavat programmi Euroopa Liidu õigusaktidest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks, mille eesmärk on vähendada koormust 2012. aastaks 25 % võrra, mis võrduks SKP 1,4 %-lise kasvuga; |
| --- | --- |

G.

arvestades alates 2005. aastast elluviidavat programmi Euroopa Liidu õigusaktidest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks, mille eesmärk on vähendada koormust 2012. aastaks 25 % võrra, mis võrduks SKP 1,4 %-lise kasvuga;

| H. | arvestades, et mõju hindamise komitee 2010. aasta aruande kohaselt kvantifitseeris komisjon põhjalikult üksnes 27 % sel aastal korraldatud mõjuhinnangutest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõju hindamise komitee 2010. aasta aruande kohaselt kvantifitseeris komisjon põhjalikult üksnes 27 % sel aastal korraldatud mõjuhinnangutest;

| I. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku meetmete kohta, millega vähendataks halduskoormust sihtarvust enam, kuid Euroopa Parlamendil ja nõukogul tuleb enne seda vastu võtta eelnevad meetmed, mis moodustavad ligikaudu veerandi 25 % suurusest eesmärgist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku meetmete kohta, millega vähendataks halduskoormust sihtarvust enam, kuid Euroopa Parlamendil ja nõukogul tuleb enne seda vastu võtta eelnevad meetmed, mis moodustavad ligikaudu veerandi 25 % suurusest eesmärgist;

| J. | arvestades, et üks selle programmi olulisemaid osi on standardkulude mudelil põhinev halduskulude baasarvestus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üks selle programmi olulisemaid osi on standardkulude mudelil põhinev halduskulude baasarvestus;

| K. | arvestades, et uuesti sõnastamine ja kodifitseerimine kehtiva õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks võimaldab muudatusi teha arusaadavamalt ja ühtlustatumalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uuesti sõnastamine ja kodifitseerimine kehtiva õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks võimaldab muudatusi teha arusaadavamalt ja ühtlustatumalt;

| L. | arvestades, kui oluline on Euroopa Liidu direktiivide nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine liikmesriikides, ning arvestades ikka veel esinevat õigusaktide nn ülekuldamist (gold-plating), mille käigus lisatakse Euroopa õigusaktide nõudmistest rangemaid kohustusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, kui oluline on Euroopa Liidu direktiivide nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine liikmesriikides, ning arvestades ikka veel esinevat õigusaktide nn ülekuldamist (gold-plating), mille käigus lisatakse Euroopa õigusaktide nõudmistest rangemaid kohustusi;

| M. | arvestades, et õigusaktide erinev rakendamine tekitab suuri probleeme ühtse turu tõhusal ja tulemuslikul toimimisel, kuna kujuneb kolm eri liikmesriikide rühma: need, kes rakendavad õigusakte valesti, need, kes teevad seda puudulikult ja need, kes teevad seda ebatäpselt, ning see ei tule kasuks Euroopa ettevõtjatele ja tarbijatele ja pidurdab edasist majanduskasvu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õigusaktide erinev rakendamine tekitab suuri probleeme ühtse turu tõhusal ja tulemuslikul toimimisel, kuna kujuneb kolm eri liikmesriikide rühma: need, kes rakendavad õigusakte valesti, need, kes teevad seda puudulikult ja need, kes teevad seda ebatäpselt, ning see ei tule kasuks Euroopa ettevõtjatele ja tarbijatele ja pidurdab edasist majanduskasvu;

| N. | arvestades, et väikeettevõtlusalgatusega Small Business Act võeti kasutusele VKE-test, kuid seda on seni kohaldatud vaid vähestel võimalikel juhtudel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et väikeettevõtlusalgatusega Small Business Act võeti kasutusele VKE-test, kuid seda on seni kohaldatud vaid vähestel võimalikel juhtudel;

| O. | arvestades, et õiguskomisjonis 27. jaanuaril 2011. aastal toimunud arvamuste vahetusel väljendas komisjoni asepresident Maroš Šefčovič kindlat toetust aruka õigusliku reguleerimise kavale, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et õiguskomisjonis 27. jaanuaril 2011. aastal toimunud arvamuste vahetusel väljendas komisjoni asepresident Maroš Šefčovič kindlat toetust aruka õigusliku reguleerimise kavale,

| P. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohane, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 290 ja 291 sätestatud uus delegeeritud aktide ja rakendusaktide süsteem nõuab nüüd ühist arusaama ja määrust, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohane, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 290 ja 291 sätestatud uus delegeeritud aktide ja rakendusaktide süsteem nõuab nüüd ühist arusaama ja määrust,

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, et tingimata on vaja lihtsaid ja selgeid õigusakte, mis on kättesaadavad ja kergesti arusaadavad, eesmärgiga kaitsta Euroopa õigusaktide läbipaistvuse põhimõtet ja tagada nende tõhusam rakendamine ning tagada, et Euroopa kodanikud saaksid oma õigusi kergemini kasutada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et tingimata on vaja lihtsaid ja selgeid õigusakte, mis on kättesaadavad ja kergesti arusaadavad, eesmärgiga kaitsta Euroopa õigusaktide läbipaistvuse põhimõtet ja tagada nende tõhusam rakendamine ning tagada, et Euroopa kodanikud saaksid oma õigusi kergemini kasutada;

| 2. | rõhutab, et Euroopa institutsioonid peavad ettepanekute koostamisel järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning pidama kinni Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 2 sätestatud kriteeriumidest; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa institutsioonid peavad ettepanekute koostamisel järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning pidama kinni Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 2 sätestatud kriteeriumidest;

| 3. | kiidab heaks komisjoni teatises aruka reguleerimise kohta Euroopa Liidus esitatud strateegia, mis seab aruka õigusliku reguleerimise kogu poliitikakujunduse keskmesse alates õigusakti kavandamisest kuni rakendamise, jõustamise, hindamise ja muutmiseni; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks komisjoni teatises aruka reguleerimise kohta Euroopa Liidus esitatud strateegia, mis seab aruka õigusliku reguleerimise kogu poliitikakujunduse keskmesse alates õigusakti kavandamisest kuni rakendamise, jõustamise, hindamise ja muutmiseni;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt aruka reguleerimise kavale ja paremat õigusloomet käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele on kõigil Euroopa tasandi institutsioonidel oma osa parema õigusloome edendamisel ja elluviimisel; on seisukohal, et kõik asjaosalised peaksid uuesti kinnitama nende põhimõtete järgimist; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt aruka reguleerimise kavale ja paremat õigusloomet käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele on kõigil Euroopa tasandi institutsioonidel oma osa parema õigusloome edendamisel ja elluviimisel; on seisukohal, et kõik asjaosalised peaksid uuesti kinnitama nende põhimõtete järgimist;

| 5. | rõhutab, et Monti aruannet arvesse võttes tuleks seadusandlikes ettepanekutes suurendada määruste osa, mis oleks üks samm vähema hulga, aga paremate õigusaktide suunas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Monti aruannet arvesse võttes tuleks seadusandlikes ettepanekutes suurendada määruste osa, mis oleks üks samm vähema hulga, aga paremate õigusaktide suunas;

| 6. | nõuab tungivalt, et uued eesistujariigid ja komisjon käivitaksid uued läbirääkimised paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle; juhib sellega seoses tähelepanu oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks) nendele punktidele, mis on olulised ka kõnealuse küsimuse jaoks, eelkõige kahe institutsiooni ühisele lubadusele leppida kokku põhilistes muutustes, valmistudes edasisteks läbirääkimisteks ministrite nõukoguga paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe kohandamise üle Lissaboni lepingu uute sätetega; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et uued eesistujariigid ja komisjon käivitaksid uued läbirääkimised paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle; juhib sellega seoses tähelepanu oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks) nendele punktidele, mis on olulised ka kõnealuse küsimuse jaoks, eelkõige kahe institutsiooni ühisele lubadusele leppida kokku põhilistes muutustes, valmistudes edasisteks läbirääkimisteks ministrite nõukoguga paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe kohandamise üle Lissaboni lepingu uute sätetega;

| 7. | rõhutab, et tuleb teha kõik, mis võimalik, et parlamenti ja nõukogu koheldaks õigusloomeprotsessis võrdsetena, millega järgitakse Lissaboni lepingust tulenevat parlamendi ja nõukogu võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tuleb teha kõik, mis võimalik, et parlamenti ja nõukogu koheldaks õigusloomeprotsessis võrdsetena, millega järgitakse Lissaboni lepingust tulenevat parlamendi ja nõukogu võrdse kohtlemise põhimõtet;

| 8. | hindab positiivselt Euroopa kodanikualgatust kui üldsuse Euroopa Liidu poliitika kujundamises osalemise uut vormi; ootab kodanikualgatuse tegeliku rakendamise algust 2012. aasta aprillis ning soovitab komisjonil tagada kodanike teavitamine kohaldatavatest reeglitest ja normidest, et nad saaksid seda vahendit algusest peale tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

8.

hindab positiivselt Euroopa kodanikualgatust kui üldsuse Euroopa Liidu poliitika kujundamises osalemise uut vormi; ootab kodanikualgatuse tegeliku rakendamise algust 2012. aasta aprillis ning soovitab komisjonil tagada kodanike teavitamine kohaldatavatest reeglitest ja normidest, et nad saaksid seda vahendit algusest peale tulemuslikult kasutada;

| 9. | kutsub komisjoni üles kehtestama endale tähtajad Euroopa Parlamendi nende taotluste rahuldamiseks, mille parlament on esitanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata raamlepingus sisalduvale kohustusele koostada aruanne konkreetse taotluse järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates seadusandliku algatuse kohta esitatud raporti vastuvõtmisest istungjärgul ning esitada seadusandlik ettepanek hiljemalt ühe aasta jooksul; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kehtestama endale tähtajad Euroopa Parlamendi nende taotluste rahuldamiseks, mille parlament on esitanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata raamlepingus sisalduvale kohustusele koostada aruanne konkreetse taotluse järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates seadusandliku algatuse kohta esitatud raporti vastuvõtmisest istungjärgul ning esitada seadusandlik ettepanek hiljemalt ühe aasta jooksul;

Liikmesriikide parlamendid

| 10. | toetab liikmesriikide parlamentide tihedamat kaasamist Euroopa õigusloome protsessi, eelkõige seadusandlike ettepanekute subsidiaarsuspõhimõttele vastavuse kontrollimise protsessi; |
| --- | --- |

10.

toetab liikmesriikide parlamentide tihedamat kaasamist Euroopa õigusloome protsessi, eelkõige seadusandlike ettepanekute subsidiaarsuspõhimõttele vastavuse kontrollimise protsessi;

| 11. | juhib seoses subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisega seotud vaiete ja hagide esitamise vahendite kasutamisega tähelepanu materiaalsete kriteeriumide puudumisele subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rikkumise kindlakstegemisel ning rõhutab vajadust muuta asjaomased põhimõtted ELi tasandil materiaalses mõttes konkreetseks; |
| --- | --- |

11.

juhib seoses subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisega seotud vaiete ja hagide esitamise vahendite kasutamisega tähelepanu materiaalsete kriteeriumide puudumisele subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rikkumise kindlakstegemisel ning rõhutab vajadust muuta asjaomased põhimõtted ELi tasandil materiaalses mõttes konkreetseks;

| 12. | rõhutab, et liikmesriikide parlamendid on võimelised paremini täitma oma aluslepingujärgset kohustust kontrollida seadusandlike ettepanekute kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, kui komisjon järgib omalt poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokolli artiklis 5 sätestatud kohustust ja põhjendab oma otsust üksikasjalikult ning mõistetavalt; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et liikmesriikide parlamendid on võimelised paremini täitma oma aluslepingujärgset kohustust kontrollida seadusandlike ettepanekute kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, kui komisjon järgib omalt poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokolli artiklis 5 sätestatud kohustust ja põhjendab oma otsust üksikasjalikult ning mõistetavalt;

| 13. | rõhutab sellega seoses, et liikmesriikide parlamendid peavad arvamuse esitamisel võimalikult hästi vahet tegema subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse aspektide vahel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab sellega seoses, et liikmesriikide parlamendid peavad arvamuse esitamisel võimalikult hästi vahet tegema subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse aspektide vahel;

Halduskoormuse vähendamine ja nõuetekohase rakendamise tagamine

| 14. | väljendab muret seoses asjaoluga, et halduskoormuse vähendamise programmi eesmärk vähendada 2012. aastaks halduskoormust 25 % võrra võib jääda saavutamata ja juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid tegutsema kiiresti, et esildatud meetmeid kaaluda ja need heaks kiita; märgib sellega seoses, et nende ettepanekute vastuvõtmisel võiks kasuks tulla kiirmenetluse laialdasem kasutamine; kohustub kiiresti arutama neid meetmeid käsitlevaid õigusakti ettepanekuid ning kutsub nõukogu tegema kõik endast olenev, et tagada programmis esitatud halduskoormuse vähendamise ettepanekute vastuvõtmine; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret seoses asjaoluga, et halduskoormuse vähendamise programmi eesmärk vähendada 2012. aastaks halduskoormust 25 % võrra võib jääda saavutamata ja juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid tegutsema kiiresti, et esildatud meetmeid kaaluda ja need heaks kiita; märgib sellega seoses, et nende ettepanekute vastuvõtmisel võiks kasuks tulla kiirmenetluse laialdasem kasutamine; kohustub kiiresti arutama neid meetmeid käsitlevaid õigusakti ettepanekuid ning kutsub nõukogu tegema kõik endast olenev, et tagada programmis esitatud halduskoormuse vähendamise ettepanekute vastuvõtmine;

| 15. | märgib halduskoormust käsitleva kõrgetasemelise sõltumatute sidusrühmade töörühma positiivset panust Euroopa Komisjoni elluviidavasse halduskoormuse vähendamise programmi; rõhutab siiski, et rühmal peaks olema tasakaalustatum koosseis, sinna tuleks võtta rohkem kodanikuühiskonda esindavaid eksperte ja eksperte muudest liikmesriikidest; |
| --- | --- |

15.

märgib halduskoormust käsitleva kõrgetasemelise sõltumatute sidusrühmade töörühma positiivset panust Euroopa Komisjoni elluviidavasse halduskoormuse vähendamise programmi; rõhutab siiski, et rühmal peaks olema tasakaalustatum koosseis, sinna tuleks võtta rohkem kodanikuühiskonda esindavaid eksperte ja eksperte muudest liikmesriikidest;

| 16. | soovitab halduskoormust käsitleval kõrgetasemelisel sõltumatute sidusrühmade töörühmal astuda dialoogi VKEdega kogu Euroopas, et teha kindlaks kõige sagedamini esinevad asjaolud, mis takistavad kauplemast teiste liikmesriikidega ühtsel turul, ning teha majanduskasvu suurendamiseks ettepanek nende tõkete kõrvaldamise või vähendamise meetmete kohta; |
| --- | --- |

16.

soovitab halduskoormust käsitleval kõrgetasemelisel sõltumatute sidusrühmade töörühmal astuda dialoogi VKEdega kogu Euroopas, et teha kindlaks kõige sagedamini esinevad asjaolud, mis takistavad kauplemast teiste liikmesriikidega ühtsel turul, ning teha majanduskasvu suurendamiseks ettepanek nende tõkete kõrvaldamise või vähendamise meetmete kohta;

| 17. | rõhutab, et programmi on vaja pikendada 2012. aastale järgnevaks perioodiks, kuni praeguse komisjoni koosseisu ametiaja lõpuni, ning sellel peavad olema veel kõrgemad ja selgelt määratletud eesmärgid ja laiem kohaldamisala, et programm ei piirduks lihtsalt halduskoormuse küsimusega, vaid hõlmaks ka õigusliku reguleerimise koormust ja kulusid, mis on seotud ELi õigusaktidega üldiselt, sealhulgas nn õigusloome müra; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et programmi on vaja pikendada 2012. aastale järgnevaks perioodiks, kuni praeguse komisjoni koosseisu ametiaja lõpuni, ning sellel peavad olema veel kõrgemad ja selgelt määratletud eesmärgid ja laiem kohaldamisala, et programm ei piirduks lihtsalt halduskoormuse küsimusega, vaid hõlmaks ka õigusliku reguleerimise koormust ja kulusid, mis on seotud ELi õigusaktidega üldiselt, sealhulgas nn õigusloome müra;

| 18. | kutsub liikmesriike üles tegema järjepidevalt tööd halduskoormuse vähendamiseks ning ootab liikmesriikide parlamentidelt selles asjas konstruktiivset koostööd; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles tegema järjepidevalt tööd halduskoormuse vähendamiseks ning ootab liikmesriikide parlamentidelt selles asjas konstruktiivset koostööd;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et halduskoormuse vähendamise praeguse programmi ja edasiste programmide edukaks elluviimiseks ning tõlgenduserinevuste ja nn ülekuldamise (siseriiklikes rakendusaktides rangemate nõuete kehtestamine, mis ei tulene ELi õigusest) vältimiseks on vajalik komisjoni aktiivne koostöö liikmesriikidega; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et halduskoormuse vähendamise praeguse programmi ja edasiste programmide edukaks elluviimiseks ning tõlgenduserinevuste ja nn ülekuldamise (siseriiklikes rakendusaktides rangemate nõuete kehtestamine, mis ei tulene ELi õigusest) vältimiseks on vajalik komisjoni aktiivne koostöö liikmesriikidega;

| 20. | palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada pärast konkreetse õigusakti rakendamist esitatavasse aruandesse rohkem teavet, et oleks võimalik tegeleda nn ülekuldamise probleemiga; on seisukohal, et tõlgendamiserinevusi on võimalik oluliselt vähendada, kui liikmesriikidelt nõuda põhjendatud arvamust selle kohta, miks nad on otsustanud kasutada rakendatavas direktiivis kehtestatust rangemaid norme; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada pärast konkreetse õigusakti rakendamist esitatavasse aruandesse rohkem teavet, et oleks võimalik tegeleda nn ülekuldamise probleemiga; on seisukohal, et tõlgendamiserinevusi on võimalik oluliselt vähendada, kui liikmesriikidelt nõuda põhjendatud arvamust selle kohta, miks nad on otsustanud kasutada rakendatavas direktiivis kehtestatust rangemaid norme;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks halduskoormuse vähendamise sektoripõhiste kavade meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks halduskoormuse vähendamise sektoripõhiste kavade meetmete rakendamist;

| 22. | on seisukohal, et halduskoormuse vähendamine ja õigusaktide lihtsustamine ei tohi viia olemasolevates õigusaktides sätestatud normide madaldamiseni; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et halduskoormuse vähendamine ja õigusaktide lihtsustamine ei tohi viia olemasolevates õigusaktides sätestatud normide madaldamiseni;

Poliitika kujundamine

| 23. | palub komisjonil paremini kasutada valgeid raamatuid, milles esitatakse arutamiseks õigusakti ettepanekuid; on seisukohal, et nii väheneks nende ettepanekute arv, mida tuleb seadusandlikus protsessis olulisel määral või koguni tervikuna muuta; on lisaks sellele seisukohal, et see aitaks hinnata esitatava õigusakti proportsionaalsust, mida on sageli raske teha, kui algselt esitatakse vaid ettepaneku üldsõnaline tutvustus rohelise raamatu vormis; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil paremini kasutada valgeid raamatuid, milles esitatakse arutamiseks õigusakti ettepanekuid; on seisukohal, et nii väheneks nende ettepanekute arv, mida tuleb seadusandlikus protsessis olulisel määral või koguni tervikuna muuta; on lisaks sellele seisukohal, et see aitaks hinnata esitatava õigusakti proportsionaalsust, mida on sageli raske teha, kui algselt esitatakse vaid ettepaneku üldsõnaline tutvustus rohelise raamatu vormis;

| 24. | on seisukohal, et Euroopa õiguse tõhusamaks toimimiseks tuleb parandada õigusloome ja seadusandlike ettepanekutega seotud teabevahetust, sest institutsioonide teatised annavad ettevõtjatele ja kodanikele sageli ebaselget teavet selle kohta, millised õigusaktid lõpuks vastu võeti; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et Euroopa õiguse tõhusamaks toimimiseks tuleb parandada õigusloome ja seadusandlike ettepanekutega seotud teabevahetust, sest institutsioonide teatised annavad ettevõtjatele ja kodanikele sageli ebaselget teavet selle kohta, millised õigusaktid lõpuks vastu võeti;

| 25. | pooldab komisjoni otsust vaadata läbi oma konsulteerimise kord ning kiidab heaks otsuse pikendada konsulteerimise aega vähemalt 12 nädalani; rõhutab siiski, et sidusrühmi on vaja paremini kaasata, ning on seisukohal, et komisjon võiks uurida võimalusi, kuidas võtta kasutusele kaasava teavitamise kord; on seisukohal, et selle korra raames võiks kindlaks teha asjaomasest poliitikavaldkonnast ja õigusakti ettepanekust huvitatud siseriiklikud ja Euroopa sidusrühmad ning püüda neid kaasata vahetult konsulteerimise käiku; |
| --- | --- |

25.

pooldab komisjoni otsust vaadata läbi oma konsulteerimise kord ning kiidab heaks otsuse pikendada konsulteerimise aega vähemalt 12 nädalani; rõhutab siiski, et sidusrühmi on vaja paremini kaasata, ning on seisukohal, et komisjon võiks uurida võimalusi, kuidas võtta kasutusele kaasava teavitamise kord; on seisukohal, et selle korra raames võiks kindlaks teha asjaomasest poliitikavaldkonnast ja õigusakti ettepanekust huvitatud siseriiklikud ja Euroopa sidusrühmad ning püüda neid kaasata vahetult konsulteerimise käiku;

| 26. | rõhutab, et avatud, läbipaistev ja pidev dialoog on põhiline eeldus selleks, et kodanikuühiskond saaks õigusaktide väljatöötamises ja valitsemistava väljakujundamises rohkem kaasa rääkida; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et avatud, läbipaistev ja pidev dialoog on põhiline eeldus selleks, et kodanikuühiskond saaks õigusaktide väljatöötamises ja valitsemistava väljakujundamises rohkem kaasa rääkida;

| 27. | on seisukohal, et selline süsteemne meetod võimaldaks kõikidel huvitatutel ja asjaomastel sidusrühmadel laialdaselt analüüsida esildatud õigusaktide võimalikku sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju ning aitaks edendada poliitika kujundamist ühtse lähenemisviisi põhimõttel; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et selline süsteemne meetod võimaldaks kõikidel huvitatutel ja asjaomastel sidusrühmadel laialdaselt analüüsida esildatud õigusaktide võimalikku sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju ning aitaks edendada poliitika kujundamist ühtse lähenemisviisi põhimõttel;

| 28. | on seisukohal, et konsulteerimise praegused asümmeetrilised meetodid ja vormid ei innusta kõiki huvitatud sidusrühmi sõna sekka ütlema; märgib, et vastajad ei ole tihti rahul veebiküsimustike sisu ja vormiga; arvab, et ühine lähenemisviis, mille puhul konsulteerimisel kasutatakse vastamiseks tüüpvormi, lihtsustaks asja küsitletavate jaoks ning annaks üksikasjalikumaid ja põhjendatumaid vastuseid, kui need kataksid konsulteerimisele kuuluva küsimuse mitmeid võimalikke poliitikaaspekte ja -valikuid; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et konsulteerimise praegused asümmeetrilised meetodid ja vormid ei innusta kõiki huvitatud sidusrühmi sõna sekka ütlema; märgib, et vastajad ei ole tihti rahul veebiküsimustike sisu ja vormiga; arvab, et ühine lähenemisviis, mille puhul konsulteerimisel kasutatakse vastamiseks tüüpvormi, lihtsustaks asja küsitletavate jaoks ning annaks üksikasjalikumaid ja põhjendatumaid vastuseid, kui need kataksid konsulteerimisele kuuluva küsimuse mitmeid võimalikke poliitikaaspekte ja -valikuid;

| 29. | kutsub eelkõige komisjoni üles tõhusalt kasutama mitmekeelsust üldsusega peetavate konsultatsioonide läbiviimisel ning nende tulemuste avaldamisel kõigi Euroopa sidusrühmade ulatusliku kaasamise eeltingimusena; |
| --- | --- |

29.

kutsub eelkõige komisjoni üles tõhusalt kasutama mitmekeelsust üldsusega peetavate konsultatsioonide läbiviimisel ning nende tulemuste avaldamisel kõigi Euroopa sidusrühmade ulatusliku kaasamise eeltingimusena;

| 30. | tunneb muret üha keerukamate konsulteerimisdokumentide pärast ning on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi nende lihtsustamiseks ning suurendada sel eesmärgil muu hulgas valgete raamatute kasutamist, et abistada asjaomaseid sidusrühmi ja ergutada neid vastama, ning teha need samas kodanikele paremini kättesaadavaks; teeb ettepaneku, et komisjon uuriks, kas on võimalik kasutusele võtta nn selgustest, mille eesmärk on tagada, et konsulteerimisdokumendid oleksid kergesti arusaadavad ja neile oleks lihtne vastata; |
| --- | --- |

30.

tunneb muret üha keerukamate konsulteerimisdokumentide pärast ning on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi nende lihtsustamiseks ning suurendada sel eesmärgil muu hulgas valgete raamatute kasutamist, et abistada asjaomaseid sidusrühmi ja ergutada neid vastama, ning teha need samas kodanikele paremini kättesaadavaks; teeb ettepaneku, et komisjon uuriks, kas on võimalik kasutusele võtta nn selgustest, mille eesmärk on tagada, et konsulteerimisdokumendid oleksid kergesti arusaadavad ja neile oleks lihtne vastata;

| 31. | väljendab kahetsust, et vastajad peavad komisjoni vastuseid ja tagasisidet konsultatsioonidele praegu sageli ebarahuldavaks; nõuab, et komisjon parandaks oma konsultatsiooniperioodi järgset suhtlemist ning annaks kõigile vastajatele tagasisidet kõigi peamiste tõstatatud küsimuste kohta; |
| --- | --- |

31.

väljendab kahetsust, et vastajad peavad komisjoni vastuseid ja tagasisidet konsultatsioonidele praegu sageli ebarahuldavaks; nõuab, et komisjon parandaks oma konsultatsiooniperioodi järgset suhtlemist ning annaks kõigile vastajatele tagasisidet kõigi peamiste tõstatatud küsimuste kohta;

| 32. | rõhutab, et oluline on tagada komisjoni mõjuhindamistes tehtud analüüside sõltumatus ja usaldusväärsus, et kindlustada aruka reguleerimise kava üldiste eesmärkide täitmine, ning kordab taas Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis esitatud seisukohta selles küsimuses; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et oluline on tagada komisjoni mõjuhindamistes tehtud analüüside sõltumatus ja usaldusväärsus, et kindlustada aruka reguleerimise kava üldiste eesmärkide täitmine, ning kordab taas Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis esitatud seisukohta selles küsimuses;

| 33. | teeb Euroopa konkurentsivõime tugevdamist silmas pidades ettepaneku, et mõjuhinnangutes tuleks kindlaks teha, missugused on meetmete konkreetsed positiivsed ja negatiivsed mõjud Euroopa Liidu konkurentsivõimele ja majanduskasvule; leiab, et võimalusel tuleks neid mõjusid täies ulatuses arvuliselt väljendada; |
| --- | --- |

33.

teeb Euroopa konkurentsivõime tugevdamist silmas pidades ettepaneku, et mõjuhinnangutes tuleks kindlaks teha, missugused on meetmete konkreetsed positiivsed ja negatiivsed mõjud Euroopa Liidu konkurentsivõimele ja majanduskasvule; leiab, et võimalusel tuleks neid mõjusid täies ulatuses arvuliselt väljendada;

| 34. | toetab kindlalt ettepanekut, mille kohaselt juhul, kui uue õigusaktiga tekitatakse äriühingutele kulutusi, tuleks leida sellele vastavaid kokkuhoiuvõimalusi, et õiguslikust reguleerimisest tulenevat koormust teisal võimalikult vähendada; on seisukohal, et see on kõigi edasiste programmide ülimalt tähtis aspekt, mis vähendab koormust ning parandab äriühingute tegevust reguleerivat raamistikku tervikuna; |
| --- | --- |

34.

toetab kindlalt ettepanekut, mille kohaselt juhul, kui uue õigusaktiga tekitatakse äriühingutele kulutusi, tuleks leida sellele vastavaid kokkuhoiuvõimalusi, et õiguslikust reguleerimisest tulenevat koormust teisal võimalikult vähendada; on seisukohal, et see on kõigi edasiste programmide ülimalt tähtis aspekt, mis vähendab koormust ning parandab äriühingute tegevust reguleerivat raamistikku tervikuna;

| 35. | rõhutab, et haldus- ja reguleeriva koormuse hinnangulist kaalu tuleks väljendada pigem neto- kui brutonäitajatena; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et haldus- ja reguleeriva koormuse hinnangulist kaalu tuleks väljendada pigem neto- kui brutonäitajatena;

| 36. | nõuab, et komisjon pööraks uute õigusaktide koostamisel suurimat tähelepanu selle võimalikule mõjule väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; palub komisjonil püüda jätta VKEd välja reguleerimisalast juhul, kui õigusakt mõjutaks neid ebaproportsionaalselt ning ei ole väga selget põhjust, miks nad selle reguleerimisalasse peaksid kuuluma; on kindlalt seisukohal, et sellistel leevendavatel klauslitel võib olla positiivne mõju õigusakti rakendamisele ja kasutatavusele, eeskätt väikeste ja mikroettevõtete seisukohast; kutsub kõiki ELi institutsioone üles järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 punkti b, mis kohustab hoiduma haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et komisjon pööraks uute õigusaktide koostamisel suurimat tähelepanu selle võimalikule mõjule väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; palub komisjonil püüda jätta VKEd välja reguleerimisalast juhul, kui õigusakt mõjutaks neid ebaproportsionaalselt ning ei ole väga selget põhjust, miks nad selle reguleerimisalasse peaksid kuuluma; on kindlalt seisukohal, et sellistel leevendavatel klauslitel võib olla positiivne mõju õigusakti rakendamisele ja kasutatavusele, eeskätt väikeste ja mikroettevõtete seisukohast; kutsub kõiki ELi institutsioone üles järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 punkti b, mis kohustab hoiduma haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;

| 37. | on seetõttu arvamusel, et väikeettevõtlusalgatuses Small Business Act ette nähtud VKE-testil on täita oluline osa, ning loodab, et komisjon kasutab ära kõik testi võimalused; rõhutab, et komisjonil tuleb tagada VKE-testi järjepidev kasutamine kõigis komisjoni direktoraatides, ning soovitab liikmesriikidel võtta samasugused kaalutlused kasutusele oma riigi otsustusprotsessis; kutsub kõiki parlamendikomisjone üles kasutama VKE-testi põhimõtteid ka asjaomase komisjoni poolt juba heakskiidetud seadusandlike raportite suhtes enne nende esitamist parlamendi täiskogule heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

37.

on seetõttu arvamusel, et väikeettevõtlusalgatuses Small Business Act ette nähtud VKE-testil on täita oluline osa, ning loodab, et komisjon kasutab ära kõik testi võimalused; rõhutab, et komisjonil tuleb tagada VKE-testi järjepidev kasutamine kõigis komisjoni direktoraatides, ning soovitab liikmesriikidel võtta samasugused kaalutlused kasutusele oma riigi otsustusprotsessis; kutsub kõiki parlamendikomisjone üles kasutama VKE-testi põhimõtteid ka asjaomase komisjoni poolt juba heakskiidetud seadusandlike raportite suhtes enne nende esitamist parlamendi täiskogule heakskiitmiseks;

| 38. | võtab teadmiseks, et komisjon kavatseb veel 2011. aasta jooksul teha seadusandliku ettepaneku alternatiivse vaidluste lahendamise menetluse rakendamise kohta, et tagada kiire ja tõhus võimalus lahendada vaidlused kohtuväliselt. |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks, et komisjon kavatseb veel 2011. aasta jooksul teha seadusandliku ettepaneku alternatiivse vaidluste lahendamise menetluse rakendamise kohta, et tagada kiire ja tõhus võimalus lahendada vaidlused kohtuväliselt.

Lihtsustamine ja järelhindamine

| 39. | nõuab, et nõukogu vastavalt oma avaldusele, mis sisaldub paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34, nõuaks liikmesriikidelt, et nad koostaksid ja avaldaksid tabelid, mis toovad esile korrelatsiooni direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et selline vastavustabel on vajalik, et tagada ELi direktiivides sätestatud kohustuste liikmesriigi õigusse ülevõtmise läbipaistvus; rõhutab, et vastavustabelite kasutamisest võib olla kasu erinevuste ja nn ülekuldamise kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et nõukogu vastavalt oma avaldusele, mis sisaldub paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34, nõuaks liikmesriikidelt, et nad koostaksid ja avaldaksid tabelid, mis toovad esile korrelatsiooni direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et selline vastavustabel on vajalik, et tagada ELi direktiivides sätestatud kohustuste liikmesriigi õigusse ülevõtmise läbipaistvus; rõhutab, et vastavustabelite kasutamisest võib olla kasu erinevuste ja nn ülekuldamise kindlakstegemisel;

| 40. | palub komisjonil toetuda parema õigusloome ja liikmesriikide halduse lihtsustamise edukatele programmidele, sealhulgas elektrooniliste menetluste ulatuslikule kasutamisele; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil toetuda parema õigusloome ja liikmesriikide halduse lihtsustamise edukatele programmidele, sealhulgas elektrooniliste menetluste ulatuslikule kasutamisele;

| 41. | rõhutab, et kehtivate õigusaktide muutmisel tuleb alati kasutada uuestisõnastamist; tunnustab ja hindab samal ajal komisjoni õigusi õigusloomeprotsessis; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kehtivate õigusaktide muutmisel tuleb alati kasutada uuestisõnastamist; tunnustab ja hindab samal ajal komisjoni õigusi õigusloomeprotsessis;

| 42. | nõuab EURLEXi andmebaasi parandamist, et see oleks läbipaistvam ja kasutajasõbralikum; |
| --- | --- |

42.

nõuab EURLEXi andmebaasi parandamist, et see oleks läbipaistvam ja kasutajasõbralikum;

| 43. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema Euroopa Parlamendiga konstruktiivset koostööd tagamaks, et uus delegeeritud aktide ja rakendusaktide süsteem toimiks praktikas tõrgeteta; |
| --- | --- |

43.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema Euroopa Parlamendiga konstruktiivset koostööd tagamaks, et uus delegeeritud aktide ja rakendusaktide süsteem toimiks praktikas tõrgeteta;

| 44. | peab tervitatavaks, et rakendatud õigusaktide järelhindamist on hakatud sagedamini kasutama; rõhutab siiski, et sellist hindamist tuleks kasutada kõikide oluliste õigusaktide puhul, mitte ainult võtmetähtsusega sektorites; märgib sellega seoses, et üle tuleks vaadata ka rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid; kutsub komisjoni üles laiendama järelhindamist võimalikult kõikidele poliitikavaldkondadele ning soovitab, et juba kehtivate määruste vajalikkuse ja proportsionaalsuse tagamiseks võiks kasu olla aegumisklausli sagedasemast kasutamisest, seda eelkõige kohustuslikult ette kirjutatud ülevaatamiskuupäeva vormis, koos õigusaktis sisalduvate sätete kehtivusaja automaatse lõppemise võimalusega, kui seda peetakse vajalikuks ja soovitavaks; |
| --- | --- |

44.

peab tervitatavaks, et rakendatud õigusaktide järelhindamist on hakatud sagedamini kasutama; rõhutab siiski, et sellist hindamist tuleks kasutada kõikide oluliste õigusaktide puhul, mitte ainult võtmetähtsusega sektorites; märgib sellega seoses, et üle tuleks vaadata ka rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid; kutsub komisjoni üles laiendama järelhindamist võimalikult kõikidele poliitikavaldkondadele ning soovitab, et juba kehtivate määruste vajalikkuse ja proportsionaalsuse tagamiseks võiks kasu olla aegumisklausli sagedasemast kasutamisest, seda eelkõige kohustuslikult ette kirjutatud ülevaatamiskuupäeva vormis, koos õigusaktis sisalduvate sätete kehtivusaja automaatse lõppemise võimalusega, kui seda peetakse vajalikuks ja soovitavaks;

| 45. | palub komisjonil üle vaadata eelkõige kõik rahastamist käsitlevad määrused, et vähendada ELi toetuste taotlejate halduskoormust ja muuta seeläbi kogu taotluste esitamise kord tõhusamaks; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil üle vaadata eelkõige kõik rahastamist käsitlevad määrused, et vähendada ELi toetuste taotlejate halduskoormust ja muuta seeläbi kogu taotluste esitamise kord tõhusamaks;

Poliitilise juhtimise ja jätkuva kontrolli tagamine

| 46. | peab tervitatavaks komisjoni presidendi isiklikku toetust aruka õigusliku reguleerimise kavale; peab seda küsimust piisavalt tähtsaks, et komisjon võtaks tegeliku poliitilise juhirolli ja hoiaks seda küsimust poliitilises päevakavas tähtsal kohal, ning soovitab sellega seoses, et seda kava arendataks edasi Euroopa Komisjoni mõne voliniku vastutusala olulise osana; märgib, et Euroopa Parlament peaks omalt poolt uurima viise parema õigusloome tähtsustamiseks oma komisjonides, ning leiab, et tuleks põhjalikumalt kaaluda komisjonidevaheliste koosolekute kasutamist selle küsimusega tegelemisel; |
| --- | --- |

46.

peab tervitatavaks komisjoni presidendi isiklikku toetust aruka õigusliku reguleerimise kavale; peab seda küsimust piisavalt tähtsaks, et komisjon võtaks tegeliku poliitilise juhirolli ja hoiaks seda küsimust poliitilises päevakavas tähtsal kohal, ning soovitab sellega seoses, et seda kava arendataks edasi Euroopa Komisjoni mõne voliniku vastutusala olulise osana; märgib, et Euroopa Parlament peaks omalt poolt uurima viise parema õigusloome tähtsustamiseks oma komisjonides, ning leiab, et tuleks põhjalikumalt kaaluda komisjonidevaheliste koosolekute kasutamist selle küsimusega tegelemisel;

| 47. | hindab kõrgelt komisjoni jätkuvat tava kontrollida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamist liidu institutsioonide ja liikmesriikide parlamentide poolt üksikute n-ö eriti tähtsate juhtumite põhjal, kuna see muudab paremat õigusloomet käsitleva aruande selgemaks; |
| --- | --- |

47.

hindab kõrgelt komisjoni jätkuvat tava kontrollida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamist liidu institutsioonide ja liikmesriikide parlamentide poolt üksikute n-ö eriti tähtsate juhtumite põhjal, kuna see muudab paremat õigusloomet käsitleva aruande selgemaks;

| 48. | lubab ka edaspidi tähelepanelikult kontrollida aruka reguleerimise kava rakendamist komisjoni poolt, ning jääb ootama 2012. aasta teiseks poolaastaks kavandatud eduaruannet; |
| --- | --- |

48.

lubab ka edaspidi tähelepanelikult kontrollida aruka reguleerimise kava rakendamist komisjoni poolt, ning jääb ootama 2012. aasta teiseks poolaastaks kavandatud eduaruannet;

*

* *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0480.

(3)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0311.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0437.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0259.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0377.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/95

---

Kolmapäev, 14. september 2011Petitsioonikomisjoni tegevus 2010. aastal

P7_TA(2011)0382

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni tegevuse kohta 2010. aastal (2010/2295(INI))

2013/C 51 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24, 227, 258 ja 260; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24, 227, 258 ja 260;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 202 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 202 lõiget 8;

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0232/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0232/2011),

| A. | arvestades, et petitsioonimenetlus ja selle eriomadused, mis peaksid võimaldama vastutaval komisjonil otsida ja pakkuda parlamendile petitsiooni esitanud Euroopa kodanikele lahendusi ning neid kaitsta, on olulised; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonimenetlus ja selle eriomadused, mis peaksid võimaldama vastutaval komisjonil otsida ja pakkuda parlamendile petitsiooni esitanud Euroopa kodanikele lahendusi ning neid kaitsta, on olulised;

| B. | arvestades, et on vaja suurendada kodanike osalust Euroopa Liidu otsustusprotsessis, et tugevdada tema õiguspärasust ja vastutust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on vaja suurendada kodanike osalust Euroopa Liidu otsustusprotsessis, et tugevdada tema õiguspärasust ja vastutust;

| C. | arvestades, et ELi kodanikke esindab otseselt Euroopa Parlament ning õigus esitada petitsioone võimaldab neil pöörduda oma esindajate poole juhul, kui nad tunnevad, et nende õigusi on rikutud ja kui petitsiooni teema puudutab Euroopa Liidu tegevusvaldkonda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi kodanikke esindab otseselt Euroopa Parlament ning õigus esitada petitsioone võimaldab neil pöörduda oma esindajate poole juhul, kui nad tunnevad, et nende õigusi on rikutud ja kui petitsiooni teema puudutab Euroopa Liidu tegevusvaldkonda;

| D. | arvestades, et Euroopa õigusaktide rakendamisel on otsene mõju ELi kodanikele ja elanikele, kes saavad kõige paremini hinnata selle tulemuslikkust ja kitsaskohti ning anda märku säilinud puudustest, mis tuleb kõrvaldada, et tagada liidu õigusaktide parem rakendamine eri liikmesriikides, ning arvestades, et petitsioonikomisjon peaks saama esmatähtsaks kontaktiks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa õigusaktide rakendamisel on otsene mõju ELi kodanikele ja elanikele, kes saavad kõige paremini hinnata selle tulemuslikkust ja kitsaskohti ning anda märku säilinud puudustest, mis tuleb kõrvaldada, et tagada liidu õigusaktide parem rakendamine eri liikmesriikides, ning arvestades, et petitsioonikomisjon peaks saama esmatähtsaks kontaktiks;

| E. | arvestades, et petitsioonikomisjoni kaudu on parlamendil kohustus selliseid küsimusi uurida ja pakkuda kodanikele parimaid lahendusi ning sel eesmärgil jätkatakse koostöö tugevdamist Euroopa Komisjoni, Euroopa Ombudsmani, teiste parlamendikomisjonide, Euroopa organite, ametite ja võrgustikega ning liikmesriikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et petitsioonikomisjoni kaudu on parlamendil kohustus selliseid küsimusi uurida ja pakkuda kodanikele parimaid lahendusi ning sel eesmärgil jätkatakse koostöö tugevdamist Euroopa Komisjoni, Euroopa Ombudsmani, teiste parlamendikomisjonide, Euroopa organite, ametite ja võrgustikega ning liikmesriikidega;

| F. | arvestades, et mõnedel juhtudel väljendavad liikmesriigid siiski endiselt vastumeelsust aktiivsele koostööle vastutava komisjoniga ning ei osale näiteks komisjoni koosolekutel või ei vasta neile saadetud kirjadele; arvestades, et see näitab lojaalse koostöö puudumist parlamendiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnedel juhtudel väljendavad liikmesriigid siiski endiselt vastumeelsust aktiivsele koostööle vastutava komisjoniga ning ei osale näiteks komisjoni koosolekutel või ei vasta neile saadetud kirjadele; arvestades, et see näitab lojaalse koostöö puudumist parlamendiga;

| G. | arvestades, et paljude liikmesriikidega on koostöö siiski heal tasemel ja nad püüavad koos parlamendiga vastata kodanike poolt petitsioonimenetluse kaudu väljendatud muredele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljude liikmesriikidega on koostöö siiski heal tasemel ja nad püüavad koos parlamendiga vastata kodanike poolt petitsioonimenetluse kaudu väljendatud muredele;

| H. | arvestades, et komisjoni talitused, kes koostavad esialgseid hinnanguid mitmete esitatud petitsioonide kohta, aitavad petitsioonimenetlusele kaasa; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni talitused, kes koostavad esialgseid hinnanguid mitmete esitatud petitsioonide kohta, aitavad petitsioonimenetlusele kaasa;

| I. | arvestades, et petitsioonide spetsiifilisuse ja käsitletavate teemade mitmekesisuse tõttu tuleb tugevdada koostööd teiste parlamendikomisjonidega, et küsida nende arvamust, mis on äärmiselt oluline petitsioonide asjakohaseks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et petitsioonide spetsiifilisuse ja käsitletavate teemade mitmekesisuse tõttu tuleb tugevdada koostööd teiste parlamendikomisjonidega, et küsida nende arvamust, mis on äärmiselt oluline petitsioonide asjakohaseks käsitlemiseks;

| J. | arvestades, et parlamendile esitati 2010. aastal veidi vähem petitsioone kui 2009. aastal (vastavalt 1 655 ja 1 924 petitsiooni ehk 14% langus); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlamendile esitati 2010. aastal veidi vähem petitsioone kui 2009. aastal (vastavalt 1 655 ja 1 924 petitsiooni ehk 14% langus);

| K. | arvestades, et 2010. aastal tehti tihedat koostööd parlamendi pädevate teenistustega ning 91 kodanike esitatud kaebust (4,7%) ei registreeritud, kuna need ei vastanud petitsioonide miinimumnõuetele, ning seega järgiti 2009. aasta aruandes esitatud soovitusi mitte registreerida petitsioone, mille puhul miinimumnõuded ei ole täidetud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2010. aastal tehti tihedat koostööd parlamendi pädevate teenistustega ning 91 kodanike esitatud kaebust (4,7%) ei registreeritud, kuna need ei vastanud petitsioonide miinimumnõuetele, ning seega järgiti 2009. aasta aruandes esitatud soovitusi mitte registreerida petitsioone, mille puhul miinimumnõuded ei ole täidetud;

| L. | arvestades, et 2010. aastal vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioonide hulk (40%) näitab, et jätkuvalt tuleb teha pingutusi kodanike paremaks teavitamiseks petitsioonikomisjoni pädevustest ja liidu eri institutsioonide rollist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2010. aastal vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioonide hulk (40%) näitab, et jätkuvalt tuleb teha pingutusi kodanike paremaks teavitamiseks petitsioonikomisjoni pädevustest ja liidu eri institutsioonide rollist;

| M. | arvestades, et petitsioonimenetlus võib täiendada teisi kodanikele kättesaadavaid Euroopa vahendeid, nagu võimalus esitada kaebusi Euroopa Ombudsmanile või komisjonile; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et petitsioonimenetlus võib täiendada teisi kodanikele kättesaadavaid Euroopa vahendeid, nagu võimalus esitada kaebusi Euroopa Ombudsmanile või komisjonile;

| N. | arvestades, et kodanikel on õigus kiirele ja lahenduste leidmisele suunatud hüvitusprotsessile ning arvestades, et parlament on korduvalt taotlenud, et komisjon kasutaks oma õigusi aluslepingu täitmise järelevalvajana ja võtaks meetmeid petitsioonide esitajate poolt avalikuks tehtud Euroopa õigusaktide rikkumise vastu, eriti kui rikkumine tuleneb ELi õigusaktide ülevõtmisest riigi tasandil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kodanikel on õigus kiirele ja lahenduste leidmisele suunatud hüvitusprotsessile ning arvestades, et parlament on korduvalt taotlenud, et komisjon kasutaks oma õigusi aluslepingu täitmise järelevalvajana ja võtaks meetmeid petitsioonide esitajate poolt avalikuks tehtud Euroopa õigusaktide rikkumise vastu, eriti kui rikkumine tuleneb ELi õigusaktide ülevõtmisest riigi tasandil;

| O. | arvestades, et paljudes petitsioonides väljendatakse muret keskkonna- ja siseturualaste Euroopa õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise pärast ning et petitsioonikomisjon on juba varem palunud komisjonil tugevdada ja tõhustada kontrolli nendes valdkondades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljudes petitsioonides väljendatakse muret keskkonna- ja siseturualaste Euroopa õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise pärast ning et petitsioonikomisjon on juba varem palunud komisjonil tugevdada ja tõhustada kontrolli nendes valdkondades;

| P. | arvestades, et kuigi komisjon saab ELi õigusaktide järgimist täielikult kontrollida üksnes pärast seda, kui riigi ametiasutused on teinud lõpliku otsuse, tuleb eelkõige keskkonnaküsimuste puhul võimalikult varajases etapis kontrollida, et kohalikud, piirkondlikud ja riigi ametiasutused kohaldaksid nõuetekohaselt kõiki asjakohaseid Euroopa Liidu õigusaktidega sätestatud menetlusnõudeid, lisaks tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi komisjon saab ELi õigusaktide järgimist täielikult kontrollida üksnes pärast seda, kui riigi ametiasutused on teinud lõpliku otsuse, tuleb eelkõige keskkonnaküsimuste puhul võimalikult varajases etapis kontrollida, et kohalikud, piirkondlikud ja riigi ametiasutused kohaldaksid nõuetekohaselt kõiki asjakohaseid Euroopa Liidu õigusaktidega sätestatud menetlusnõudeid, lisaks tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet;

| Q. | arvestades, et kuna väga paljud petitsioonid puudutavad võimaliku keskkonnamõjuga projekte, oleks soovitav, et petitsioonikomisjon kaaluks niisuguste petitsioonide (projektide teemal, mille kohta on esitatud avalik järelepärimine) käsitlemist nii, et hoitaks ära viivitusi nii petitsiooni esitaja kui ka asjaomase projekti edenemise huvides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuna väga paljud petitsioonid puudutavad võimaliku keskkonnamõjuga projekte, oleks soovitav, et petitsioonikomisjon kaaluks niisuguste petitsioonide (projektide teemal, mille kohta on esitatud avalik järelepärimine) käsitlemist nii, et hoitaks ära viivitusi nii petitsiooni esitaja kui ka asjaomase projekti edenemise huvides;

| R. | arvestades, et on oluline takistada bioloogilise mitmekesisuse edasist pöördumatut kadu, eriti Natura 2000 aladel, ning et liikmesriigid on võtnud kohustuse tagada elupaikade direktiivi (92/43/EMÜ) ja linnudirektiivi (79/409/EMÜ) kohaste erikaitsealade kaitse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on oluline takistada bioloogilise mitmekesisuse edasist pöördumatut kadu, eriti Natura 2000 aladel, ning et liikmesriigid on võtnud kohustuse tagada elupaikade direktiivi (92/43/EMÜ) ja linnudirektiivi (79/409/EMÜ) kohaste erikaitsealade kaitse;

| S. | arvestades, et petitsioonidest selgub Euroopa õigusaktide mõju ELi kodanike igapäevaelule ning et tuleb võtta kõik vajalikud meetmeid selleks, et kindlustada edu, mis on saavutatud Euroopa kodanike õiguste tugevdamisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et petitsioonidest selgub Euroopa õigusaktide mõju ELi kodanike igapäevaelule ning et tuleb võtta kõik vajalikud meetmeid selleks, et kindlustada edu, mis on saavutatud Euroopa kodanike õiguste tugevdamisel;

| T. | arvestades, et pidades silmas komisjoni alustatud rikkumismenetluste tõttu menetluses olevate petitsioonide suurt arvu, nõudis petitsioonikomisjon oma eelmises tegevusaruandes ja arvamuses ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva komisjoni aastaaruande kohta, et talle esitataks korrapäraselt teavet selle kohta, millises etapis on petitsioonidega seotud rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et pidades silmas komisjoni alustatud rikkumismenetluste tõttu menetluses olevate petitsioonide suurt arvu, nõudis petitsioonikomisjon oma eelmises tegevusaruandes ja arvamuses ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva komisjoni aastaaruande kohta, et talle esitataks korrapäraselt teavet selle kohta, millises etapis on petitsioonidega seotud rikkumismenetlused;

| U. | arvestades, et petitsioonikomisjon esitas pärast teabekogumismissioone Huelvassse (Hispaania), Campaniasse (Itaalia) ja Vorarlbergi (Austria) soovitused nii mürgiste kui ka olmejäätmete käitlemise kohta ning keskkonnamõju hindamise direktiivi ülevõtmise kohta liikmesriikide õigusesse, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et petitsioonikomisjon esitas pärast teabekogumismissioone Huelvassse (Hispaania), Campaniasse (Itaalia) ja Vorarlbergi (Austria) soovitused nii mürgiste kui ka olmejäätmete käitlemise kohta ning keskkonnamõju hindamise direktiivi ülevõtmise kohta liikmesriikide õigusesse,

| V. | arvestades oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni (petitsioonikomisjoni arutelude kohta aastal 2009) (1) lõiget 32, milles käsitleti parlamendi taotlust petitsioonide registreerimiskorra läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni (petitsioonikomisjoni arutelude kohta aastal 2009) (1) lõiget 32, milles käsitleti parlamendi taotlust petitsioonide registreerimiskorra läbivaatamiseks;

| W. | arvestades, et õiguskomisjon on esitanud arvamuse petitsioon nr 0163/2010 kohta, mille on esitanud P.B. (Saksa kodanik) kolmandate osapoolte lubamise kohta Euroopa Kohtu eelotsuste andmise menetlusele, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et õiguskomisjon on esitanud arvamuse petitsioon nr 0163/2010 kohta, mille on esitanud P.B. (Saksa kodanik) kolmandate osapoolte lubamise kohta Euroopa Kohtu eelotsuste andmise menetlusele,

| 1. | loodab, et parlament ja petitsioonikomisjon kaasatakse aktiivselt kodanikualgatuse arendamisse, nii et see vahend saavutaks täielikult oma eesmärgid ning sellega tagataks ELi otsustusprotsessi suurem läbipaistvus, võimaldades kodanikel teha ettepanekuid liidu õiguse parandamiseks, muutmiseks või täiendamiseks, püüdes vältida selle avaliku platvormi kasutamist ainult reklaamiks; |
| --- | --- |

1.

loodab, et parlament ja petitsioonikomisjon kaasatakse aktiivselt kodanikualgatuse arendamisse, nii et see vahend saavutaks täielikult oma eesmärgid ning sellega tagataks ELi otsustusprotsessi suurem läbipaistvus, võimaldades kodanikel teha ettepanekuid liidu õiguse parandamiseks, muutmiseks või täiendamiseks, püüdes vältida selle avaliku platvormi kasutamist ainult reklaamiks;

| 2. | usub, et petitsioonikomisjon on kõige sobivam jälgima Euroopa Komisjonis registreeritud Euroopa kodanikualgatusi; |
| --- | --- |

2.

usub, et petitsioonikomisjon on kõige sobivam jälgima Euroopa Komisjonis registreeritud Euroopa kodanikualgatusi;

| 3. | loodab, et kodanikualgatused, mis ei ole saanud nõutava aja jooksul miljonit allkirja, on võimalik saata parlamendi petitsioonikomisjoni üksikasjalikumaks aruteluks; |
| --- | --- |

3.

loodab, et kodanikualgatused, mis ei ole saanud nõutava aja jooksul miljonit allkirja, on võimalik saata parlamendi petitsioonikomisjoni üksikasjalikumaks aruteluks;

| 4. | nõuab, et petitsioonikomisjon esindaks Euroopa Parlamenti parlamendi ja komisjoni avalikul kuulamisel, kus osalevad miljon allkirja kogunud kodanikualgatuste esindajad, nii et kuulamisel oleks kasu komisjoni kogemustest ja õiguspärasusest; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et petitsioonikomisjon esindaks Euroopa Parlamenti parlamendi ja komisjoni avalikul kuulamisel, kus osalevad miljon allkirja kogunud kodanikualgatuste esindajad, nii et kuulamisel oleks kasu komisjoni kogemustest ja õiguspärasusest;

| 5. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (2) – see on uus vahend, mis võimaldab kodanikel ELi asjades osaleda; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (2) – see on uus vahend, mis võimaldab kodanikel ELi asjades osaleda;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et parlament saab kampaania-tüüpi petitsioone, millel on üle miljoni allkirja ning mis näitab parlamendi kogemust kodanikega suhtlemisel, kuid toonitab vajadust teavitada kodanikke sellist tüüpi petitsioonide ja tulevase kodanikualgatuse erinevusest; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et parlament saab kampaania-tüüpi petitsioone, millel on üle miljoni allkirja ning mis näitab parlamendi kogemust kodanikega suhtlemisel, kuid toonitab vajadust teavitada kodanikke sellist tüüpi petitsioonide ja tulevase kodanikualgatuse erinevusest;

| 7. | tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutus põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks, ja rõhutab harta olulisust liidu ja liikmesriikide tegevuse hoogustamisel selles valdkonnas ning on kindel, et Euroopa Komisjon kui lepingute täitmise järelevalvaja teeb kõik, mis võimalik, et tagada põhiõiguste tõhus rakendamine, nagu hartas ette nähakse; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutus põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks, ja rõhutab harta olulisust liidu ja liikmesriikide tegevuse hoogustamisel selles valdkonnas ning on kindel, et Euroopa Komisjon kui lepingute täitmise järelevalvaja teeb kõik, mis võimalik, et tagada põhiõiguste tõhus rakendamine, nagu hartas ette nähakse;

| 8. | võtab teadmiseks komisjoni teatise „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks” ja on seisukohal, et tõelist põhiõiguste kultuuri tuleb arendada, edendada ja tugevdada nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides, eelkõige liidu õiguse kohaldamisel ja rakendamisel; on seisukohal, et strateegias osutatud teavitustegevus liidu rolli ja volituste kohta põhiõiguste valdkonnas peaks olema konkreetne ja kõikehõlmav, tagamaks, et volitusi ei antaks tulevikus meelevaldselt kord komisjonile, kord liikmeriikidele, eriti tundlikes küsimustes; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks komisjoni teatise „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks” ja on seisukohal, et tõelist põhiõiguste kultuuri tuleb arendada, edendada ja tugevdada nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides, eelkõige liidu õiguse kohaldamisel ja rakendamisel; on seisukohal, et strateegias osutatud teavitustegevus liidu rolli ja volituste kohta põhiõiguste valdkonnas peaks olema konkreetne ja kõikehõlmav, tagamaks, et volitusi ei antaks tulevikus meelevaldselt kord komisjonile, kord liikmeriikidele, eriti tundlikes küsimustes;

| 9. | rõhutab siiski, et vaatamata sellele, et väga paljud petitsioonid puudutavad hartas sisalduvaid õigusi, keeldub komisjon õiguslike vahendite puudumise tõttu pidevalt võtmast meetmeid, et hoida ära põhiõiguste jämedaid rikkumisi liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

rõhutab siiski, et vaatamata sellele, et väga paljud petitsioonid puudutavad hartas sisalduvaid õigusi, keeldub komisjon õiguslike vahendite puudumise tõttu pidevalt võtmast meetmeid, et hoida ära põhiõiguste jämedaid rikkumisi liikmesriikides;

| 10. | väljendab heameelt liidu ühinemise üle Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, kuna see annab Euroopa Inimõiguste Kohtule pädevuse kontrollida liidu õigusakte; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt liidu ühinemise üle Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, kuna see annab Euroopa Inimõiguste Kohtule pädevuse kontrollida liidu õigusakte;

| 11. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle kuulutada 2013. aasta Euroopa kodakondsuse aastaks, et hoogustada arutelu Euroopa kodakondsuse teemal ja teavitada ELi kodanikke nende õigustest ja demokraatlikest vahenditest, mis neil nende õiguste maksma panemiseks kasutada on; on seisukohal, et Euroopa kodakondsuse aastat tuleks kasutada uut Euroopa kodanikualgatust puudutava teabe ulatuslikuks levitamiseks, et ennetada läbivaatamata jätmise kõrget määra, mis on võrreldav petitsioonide vallas ikka veel valitseva määraga; on seisukohal, et samal ajal tuleks arutluse alla võtta ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta piiratud kohaldusala; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt komisjoni otsuse üle kuulutada 2013. aasta Euroopa kodakondsuse aastaks, et hoogustada arutelu Euroopa kodakondsuse teemal ja teavitada ELi kodanikke nende õigustest ja demokraatlikest vahenditest, mis neil nende õiguste maksma panemiseks kasutada on; on seisukohal, et Euroopa kodakondsuse aastat tuleks kasutada uut Euroopa kodanikualgatust puudutava teabe ulatuslikuks levitamiseks, et ennetada läbivaatamata jätmise kõrget määra, mis on võrreldav petitsioonide vallas ikka veel valitseva määraga; on seisukohal, et samal ajal tuleks arutluse alla võtta ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta piiratud kohaldusala;

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et veebilehel „Teie õigused ELis” loodi ühtne teabepunkt kodanike jaoks, kes soovivad saada teavet või esitada kaebust või petitsiooni; tervitab komisjoni poolt vastu võetud meetmeid, et lihtsustada avaliku abi teenuseid, mille eesmärk on teavitada kodanikke nende õigustest Euroopa tasandil ja võimalikest õiguskaitsevahenditest rikkumiste korral, rõhutab, et Euroopa institutsioonid peavad andma rohkem teavet ja tegutsema läbipaistvamalt, tagades eelkõige dokumentide hõlpsa kättesaadavuse; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt selle üle, et veebilehel „Teie õigused ELis” loodi ühtne teabepunkt kodanike jaoks, kes soovivad saada teavet või esitada kaebust või petitsiooni; tervitab komisjoni poolt vastu võetud meetmeid, et lihtsustada avaliku abi teenuseid, mille eesmärk on teavitada kodanikke nende õigustest Euroopa tasandil ja võimalikest õiguskaitsevahenditest rikkumiste korral, rõhutab, et Euroopa institutsioonid peavad andma rohkem teavet ja tegutsema läbipaistvamalt, tagades eelkõige dokumentide hõlpsa kättesaadavuse;

| 13. | tuletab meelde oma resolutsiooni Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevuse kohta ning nõuab tungivalt, et ombudsman tagaks juurdepääsu teabele ja selle, et järgitaks õigust heale haldusele, kuna need on hädavajalikud eeltingimused selleks, et kodanikud usaldaksid institutsioone; toetab soovitust, mille ombudsman andis komisjonile seoses petitsiooniga 676/2008/RT ja mis puudutas liigseid viivitusi ombudsmanile vastamisel; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde oma resolutsiooni Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevuse kohta ning nõuab tungivalt, et ombudsman tagaks juurdepääsu teabele ja selle, et järgitaks õigust heale haldusele, kuna need on hädavajalikud eeltingimused selleks, et kodanikud usaldaksid institutsioone; toetab soovitust, mille ombudsman andis komisjonile seoses petitsiooniga 676/2008/RT ja mis puudutas liigseid viivitusi ombudsmanile vastamisel;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et 2010. aastal esitatud petitsioonides keskenduti endiselt keskkonnale, põhiõigustele, siseturule ja õigusküsimustele; märgib, et geograafiliselt oli enamik petitsioone Hispaania (16%) ja liidu kui terviku (16%) kohta ning järgnesid Saksamaa, Itaalia ja Rumeenia; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et 2010. aastal esitatud petitsioonides keskenduti endiselt keskkonnale, põhiõigustele, siseturule ja õigusküsimustele; märgib, et geograafiliselt oli enamik petitsioone Hispaania (16%) ja liidu kui terviku (16%) kohta ning järgnesid Saksamaa, Itaalia ja Rumeenia;

| 15. | tunnistab, kui tähtis on petitsioonide esitajate töö liidu keskkonna kaitsmisel, kuna enamik petitsioonidest käsitles keskkonnamõju hindamist, loodust, heitvett, veekvaliteedi juhtimist ja ressursside kaitset, õhukvaliteeti ja müra, jäätmekäitlust ja tööstusheidet; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, kui tähtis on petitsioonide esitajate töö liidu keskkonna kaitsmisel, kuna enamik petitsioonidest käsitles keskkonnamõju hindamist, loodust, heitvett, veekvaliteedi juhtimist ja ressursside kaitset, õhukvaliteeti ja müra, jäätmekäitlust ja tööstusheidet;

| 16. | rõhutab, kui oluline on komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöö, ning peab kahetsusväärseks teatavate liikmesriikide puhul esinevat tegevusetust seoses Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise ja jõustamisega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöö, ning peab kahetsusväärseks teatavate liikmesriikide puhul esinevat tegevusetust seoses Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise ja jõustamisega;

| 17. | on seisukohal, et komisjon peaks Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide järgimise ja kohaldamise üle rangemat järelevalvet pidama kõikides menetluste etappides, mitte ainult pärast lõpliku otsuse vastuvõtmist; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et komisjon peaks Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide järgimise ja kohaldamise üle rangemat järelevalvet pidama kõikides menetluste etappides, mitte ainult pärast lõpliku otsuse vastuvõtmist;

| 18. | jagab paljude petitsioonide esitajate muret asjaolu pärast, et Euroopa Liit ei ole suutnud tagada bioloogilise mitmekesisuse 2010. aasta tegevuskava tõhusat rakendamist; tervitab komisjoni 19. jaanuari 2010. aasta teatist „Valikuvõimalused ELi visiooniks ja eesmärgiks bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas pärast 2010. aastat” (KOM(2010)0004); |
| --- | --- |

18.

jagab paljude petitsioonide esitajate muret asjaolu pärast, et Euroopa Liit ei ole suutnud tagada bioloogilise mitmekesisuse 2010. aasta tegevuskava tõhusat rakendamist; tervitab komisjoni 19. jaanuari 2010. aasta teatist „Valikuvõimalused ELi visiooniks ja eesmärgiks bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas pärast 2010. aastat” (KOM(2010)0004);

| 19. | on seisukohal, et komisjon peaks tagama keskkonnamõju hindamise, keskkonnamõju strateegilise hindamise ning elupaikade ja linnudirektiivi asjakohase rakendamise liikmesriikide poolt, mis põhineb soovitustel Euroopa Parlamendi pädevalt komisjonilt, kellega petitsioonikomisjon teeb meelsasti tihedat koostööd kodanike murede paremaks peegeldamiseks tulevastes keskkonnameetmetes; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et komisjon peaks tagama keskkonnamõju hindamise, keskkonnamõju strateegilise hindamise ning elupaikade ja linnudirektiivi asjakohase rakendamise liikmesriikide poolt, mis põhineb soovitustel Euroopa Parlamendi pädevalt komisjonilt, kellega petitsioonikomisjon teeb meelsasti tihedat koostööd kodanike murede paremaks peegeldamiseks tulevastes keskkonnameetmetes;

| 20. | tervitab komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks” (KOM(2009)0313), milles osutatakse petitsioonide esitajate poolt tihti välja toodud probleemidele seoses kõnealuse direktiivi riigi õigusesse ülevõtmise ja selle rakendamisega kodanike igapäevaelus; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks” (KOM(2009)0313), milles osutatakse petitsioonide esitajate poolt tihti välja toodud probleemidele seoses kõnealuse direktiivi riigi õigusesse ülevõtmise ja selle rakendamisega kodanike igapäevaelus;

| 21. | tunnustab rolli, mida etendab võrgustik SOLVIT, mis sageli tuvastab siseturu eeskirjade rakendamisega seotud probleemid, millest petitsioonide esitajad on teada andnud, ning palub, et ELi õigusaktide puudulikust rakendamisest teavitataks Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni, kuna petitsioonimenetlus võib aidata kaasa paremale õigusloomele; |
| --- | --- |

21.

tunnustab rolli, mida etendab võrgustik SOLVIT, mis sageli tuvastab siseturu eeskirjade rakendamisega seotud probleemid, millest petitsioonide esitajad on teada andnud, ning palub, et ELi õigusaktide puudulikust rakendamisest teavitataks Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni, kuna petitsioonimenetlus võib aidata kaasa paremale õigusloomele;

| 22. | tunnistab komisjoni olulist rolli petitsioonikomisjoni töös, sest petitsioonide hindamisel, Euroopa õigusaktide rikkumise kindlakstegemisel ja lahenduste leidmisel vajab petitsioonikomisjon endiselt komisjoni asjatundlikkust, ning hindab jõupingutusi, mida komisjon on teinud petitsioonikomisjoni uurimistaotlustele vastamise aja (keskmiselt neli kuud) lühendamiseks, et kodanike esitatud juhtumeid saaks lahendada võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

22.

tunnistab komisjoni olulist rolli petitsioonikomisjoni töös, sest petitsioonide hindamisel, Euroopa õigusaktide rikkumise kindlakstegemisel ja lahenduste leidmisel vajab petitsioonikomisjon endiselt komisjoni asjatundlikkust, ning hindab jõupingutusi, mida komisjon on teinud petitsioonikomisjoni uurimistaotlustele vastamise aja (keskmiselt neli kuud) lühendamiseks, et kodanike esitatud juhtumeid saaks lahendada võimalikult kiiresti;

| 23. | väljendab heameelt selle üle, et petitsioonikomisjoni koosolekutel on osalenud erinevad volinikud, kes on teinud petitsioonikomisjoniga tihedat ja tõhusat koostööd ning loonud olulise suhtluskanali kodanike ja ELi institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt selle üle, et petitsioonikomisjoni koosolekutel on osalenud erinevad volinikud, kes on teinud petitsioonikomisjoniga tihedat ja tõhusat koostööd ning loonud olulise suhtluskanali kodanike ja ELi institutsioonide vahel;

| 24. | peab siiski kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel vastanud petitsioonikomisjoni korduvatele üleskutsetele teavitada teda lahendamisel olevate petitsioonidega seotud rikkumismenetluste edenemisest, kuna rikkumismenetlusi käsitlevate komisjoni otsuste igakuine avaldamine kooskõlas aluslepingu artiklitega 258 ja 260 ei ole piisav vastus; |
| --- | --- |

24.

peab siiski kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel vastanud petitsioonikomisjoni korduvatele üleskutsetele teavitada teda lahendamisel olevate petitsioonidega seotud rikkumismenetluste edenemisest, kuna rikkumismenetlusi käsitlevate komisjoni otsuste igakuine avaldamine kooskõlas aluslepingu artiklitega 258 ja 260 ei ole piisav vastus;

| 25. | tuletab meelde, et paljudel juhtudel tulevad petitsioonides ilmsiks probleemid, mis on seotud Euroopa õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega, ning tunnistab, et rikkumismenetluse algatamine ei anna alati kodanike probleemidele koheseid lahendusi; märgib, et järelevalve pidamiseks ja surve avaldamiseks on võimalik kasutada ka muid vahendeid; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et paljudel juhtudel tulevad petitsioonides ilmsiks probleemid, mis on seotud Euroopa õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega, ning tunnistab, et rikkumismenetluse algatamine ei anna alati kodanike probleemidele koheseid lahendusi; märgib, et järelevalve pidamiseks ja surve avaldamiseks on võimalik kasutada ka muid vahendeid;

| 26. | palub komisjonil asjakohaselt tunnustada petitsioonide rolli ühenduse õiguse tõhusa kohaldamise järelevalves, kuna petitsioonid on tavaliselt esimeseks märgiks, et liikmesriigid on õiguslike meetmete rakendamisel maha jäänud; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil asjakohaselt tunnustada petitsioonide rolli ühenduse õiguse tõhusa kohaldamise järelevalves, kuna petitsioonid on tavaliselt esimeseks märgiks, et liikmesriigid on õiguslike meetmete rakendamisel maha jäänud;

| 27. | väljendab heameelt nõukogu osalemise üle petitsioonikomisjoni koosolekutel, kuid peab siiski kahetsusväärseks, et see osalemine ei väljendu aktiivsemas koostöös, mis võiks aidata lahendada petitsioone, mille puhul koostöö liikmesriikidega on otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt nõukogu osalemise üle petitsioonikomisjoni koosolekutel, kuid peab siiski kahetsusväärseks, et see osalemine ei väljendu aktiivsemas koostöös, mis võiks aidata lahendada petitsioone, mille puhul koostöö liikmesriikidega on otsustava tähtsusega;

| 28. | rõhutab, et liikmesriikide osalemine ja tihe ning korrapärane koostöö on petitsioonikomisjoni töö jaoks äärmiselt oluline; julgustab liikmesriike täitma ennetavat rolli sellistele petitsioonidele vastamisel, mis on seotud Euroopa õigusaktide rakendamise ja järgimisega, ning peab liikmesriikide esindajate osalemist ja aktiivset koostööd nendega petitsioonikomisjoni koosolekutel väga oluliseks; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et liikmesriikide osalemine ja tihe ning korrapärane koostöö on petitsioonikomisjoni töö jaoks äärmiselt oluline; julgustab liikmesriike täitma ennetavat rolli sellistele petitsioonidele vastamisel, mis on seotud Euroopa õigusaktide rakendamise ja järgimisega, ning peab liikmesriikide esindajate osalemist ja aktiivset koostööd nendega petitsioonikomisjoni koosolekutel väga oluliseks;

| 29. | on seisukohal, et petitsioonikomisjon peaks tugevdama koostööd liikmesriikide riiklike ja piirkondlike parlamentide sarnaste komisjonidega ning viima läbi teabekogumismissioone, et edendada vastastikust mõistmist Euroopa teemasid käsitlevate petitsioonide küsimustes, ning vastupidi, et saada ülevaade liikmesriikide petitsioonikomisjonide eri töömeetoditest, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjonil oleks võimalik teha teadlik ja kaugelenägelik otsus petitsiooni tagasilükkamisel pädevusküsimuste tõttu; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et petitsioonikomisjon peaks tugevdama koostööd liikmesriikide riiklike ja piirkondlike parlamentide sarnaste komisjonidega ning viima läbi teabekogumismissioone, et edendada vastastikust mõistmist Euroopa teemasid käsitlevate petitsioonide küsimustes, ning vastupidi, et saada ülevaade liikmesriikide petitsioonikomisjonide eri töömeetoditest, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjonil oleks võimalik teha teadlik ja kaugelenägelik otsus petitsiooni tagasilükkamisel pädevusküsimuste tõttu;

| 30. | võtab teadmiseks nende petitsioonide esitajate hulga, kes pöördutavad parlamendi poole, et leida lahendusi küsimustele, mis ei kuulu ELi pädevusse, näiteks riiklike kohtute otsuste täitmine või erinevate ametiasutuste passiivsus, ning püüab olukorda parandada, saates kõnealused kaebused pädevatele riiklikele või piirkondlikele asutustele; tunneb heameelt parlamendi presidentuuri peadirektoraadi ja liidu sisepoliitika peadirektoraadi kehtestatud petitsioonide registreerimise uue menetluse üle; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks nende petitsioonide esitajate hulga, kes pöördutavad parlamendi poole, et leida lahendusi küsimustele, mis ei kuulu ELi pädevusse, näiteks riiklike kohtute otsuste täitmine või erinevate ametiasutuste passiivsus, ning püüab olukorda parandada, saates kõnealused kaebused pädevatele riiklikele või piirkondlikele asutustele; tunneb heameelt parlamendi presidentuuri peadirektoraadi ja liidu sisepoliitika peadirektoraadi kehtestatud petitsioonide registreerimise uue menetluse üle;

| 31. | osutab vajadusele tagada läbipaistvus petitsioonimenetluses nii parlamendisiseselt, võimaldades parlamendiliikmetele otsese juurdepääsu petitsioonide arhiivile e-petitsiooni rakenduse kaudu, lihtsustades sisemenetlust ning liikmete, petitsioonikomisjoni esimehe ja sekretariaadi vahelise tiheda koostöö kaudu, kui ka parlamendiväliselt, luues petitsioonide esitajatele interaktiivse veebiportaali; on ühtlasi seisukohal, et liikmetel peaks e-petitsiooni rakenduses olema juurdepääs ka nendele petitsioonidele, mille esitajad on soovinud anonüümseks jääda; |
| --- | --- |

31.

osutab vajadusele tagada läbipaistvus petitsioonimenetluses nii parlamendisiseselt, võimaldades parlamendiliikmetele otsese juurdepääsu petitsioonide arhiivile e-petitsiooni rakenduse kaudu, lihtsustades sisemenetlust ning liikmete, petitsioonikomisjoni esimehe ja sekretariaadi vahelise tiheda koostöö kaudu, kui ka parlamendiväliselt, luues petitsioonide esitajatele interaktiivse veebiportaali; on ühtlasi seisukohal, et liikmetel peaks e-petitsiooni rakenduses olema juurdepääs ka nendele petitsioonidele, mille esitajad on soovinud anonüümseks jääda;

| 32. | nõuab, et viivitamata loodaks petitsioone käsitlev veebiportaal, kus on interaktiivne vorm petitsioonide registreerimiseks ja mille kaudu antakse kodanikele teavet selle kohta, millised on parlamendi volitused ja mida võib parlamendile petitsiooni esitamisega saavutada, ning kus oleksid lingid alternatiivsetele õiguskaitsevahenditele Euroopa ja liikmesriigi tasandil ning võimalikult üksikasjalik kirjeldus Euroopa Liidu pädevuste kohta, et vältida segadust liidu ja liikmesriikide pädevuste küsimuses; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et viivitamata loodaks petitsioone käsitlev veebiportaal, kus on interaktiivne vorm petitsioonide registreerimiseks ja mille kaudu antakse kodanikele teavet selle kohta, millised on parlamendi volitused ja mida võib parlamendile petitsiooni esitamisega saavutada, ning kus oleksid lingid alternatiivsetele õiguskaitsevahenditele Euroopa ja liikmesriigi tasandil ning võimalikult üksikasjalik kirjeldus Euroopa Liidu pädevuste kohta, et vältida segadust liidu ja liikmesriikide pädevuste küsimuses;

| 33. | nõuab tungivalt, et parlamendi asjaomased haldusteenistused teeksid petitsioonikomisjoniga aktiivset koostööd, et leida kõige sobivamad lahendused, sest selline portaal aitaks märkimisväärselt kaasa teabevahetuse parandamisele parlamendi ja ELi kodanike vahel ning võimaldaks kodanikel petitsioonile toetust avaldada või sellest loobuda (vastavalt kodukorra artiklile 202); |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et parlamendi asjaomased haldusteenistused teeksid petitsioonikomisjoniga aktiivset koostööd, et leida kõige sobivamad lahendused, sest selline portaal aitaks märkimisväärselt kaasa teabevahetuse parandamisele parlamendi ja ELi kodanike vahel ning võimaldaks kodanikel petitsioonile toetust avaldada või sellest loobuda (vastavalt kodukorra artiklile 202);

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0261.

(2)  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/101

---

Kolmapäev, 14. september 2011ELi strateegia kodutuse kohta

P7_TA(2011)0383

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta

2013/C 51 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (1) ja 16. detsembri 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (1) ja 16. detsembri 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 34,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artiklit 31,

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 2010. aasta ühisraportit sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 2010. aasta ühisraportit sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta: koostöö vaesuse vastu võitlemise nimel aastal 2010 ja pärast seda”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta: koostöö vaesuse vastu võitlemise nimel aastal 2010 ja pärast seda”,

| — | võttes arvesse 9. ja 10. detsembril 2010. aastal toimunud Euroopa kodutuseteemalise konsensuskonverentsi lõplikke soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. ja 10. detsembril 2010. aastal toimunud Euroopa kodutuseteemalise konsensuskonverentsi lõplikke soovitusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (KOM(2010)0758),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. juuni 1999. aasta arvamust eluaseme ja kodutuse kohta (RK 376/98 lõplik), 6. oktoobri 2010. aasta arvamust kodutuse vastu võitlemise kohta (RK 18/2010 lõplik) ja 31. märtsi 2011. aasta arvamust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (RK 402/2010 lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. juuni 1999. aasta arvamust eluaseme ja kodutuse kohta (RK 376/98 lõplik), 6. oktoobri 2010. aasta arvamust kodutuse vastu võitlemise kohta (RK 18/2010 lõplik) ja 31. märtsi 2011. aasta arvamust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (RK 402/2010 lõplik),

| — | võttes arvesse 11. juulil 2011 komisjonile esitatud küsimust ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (O-000153/2011 – B7-0421/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. juulil 2011 komisjonile esitatud küsimust ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (O-000153/2011 – B7-0421/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kodutus on kõikides ELi liikmesriikides endiselt inimesi puudutav probleem, mis kujutab endast inimväärikuse vastuvõetamatut rikkumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kodutus on kõikides ELi liikmesriikides endiselt inimesi puudutav probleem, mis kujutab endast inimväärikuse vastuvõetamatut rikkumist;

| B. | arvestades, et kodutus on üks vaesuse ja puuduse äärmuslikemaid vorme ning et kodutus on viimastel aastatel mitmes ELi liikmesriigis suurenenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodutus on üks vaesuse ja puuduse äärmuslikemaid vorme ning et kodutus on viimastel aastatel mitmes ELi liikmesriigis suurenenud;

| C. | arvestades, et 2010. aasta oli vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2010. aasta oli vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta;

| D. | arvestades, et kodutuse probleem on ELi sotsiaalse kaasatuse protsessis kujunenud selgelt prioriteetseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodutuse probleem on ELi sotsiaalse kaasatuse protsessis kujunenud selgelt prioriteetseks;

| E. | arvestades, et ELi tasandil on sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud koordinatsiooni meetodi kasutamine viimase kümne aasta jooksul parandanud kodutuse probleemidele pühendatud poliitika koordineerimist ning soodustanud jõupingutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning arvestades vajadust jätkata seda tööd strateegilisema lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi tasandil on sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud koordinatsiooni meetodi kasutamine viimase kümne aasta jooksul parandanud kodutuse probleemidele pühendatud poliitika koordineerimist ning soodustanud jõupingutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning arvestades vajadust jätkata seda tööd strateegilisema lähenemisviisiga;

| F. | arvestades, et kodutus on oma olemuselt mitmetahuline probleem, mis nõuab ka mitmetahulist poliitilist reageerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kodutus on oma olemuselt mitmetahuline probleem, mis nõuab ka mitmetahulist poliitilist reageerimist;

| G. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja selle peamine eesmärk – vabastada 2020. aastaks vähemalt 20 miljonit inimest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust – annab uut hoogu võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõikide vormide, sealhulgas ka kodutuse vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja selle peamine eesmärk – vabastada 2020. aastaks vähemalt 20 miljonit inimest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust – annab uut hoogu võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõikide vormide, sealhulgas ka kodutuse vastu;

| H. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia üks põhielemente on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm kui juhtalgatus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia üks põhielemente on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm kui juhtalgatus;

| I. | arvestades, et selle raamistikuga pannakse ELi tasandil alus tõhusamale ja ambitsioonikamale tegutsemisele kodutuse vastu – määratakse kindlaks meetodid ja vahendid, mis võimaldaksid kõige paremini jätkata komisjoni alustatud tööd kodutuse kaotamiseks ning võetakse sealjuures arvesse 2010. aasta detsembris toimunud konsensuskonverentsi tulemusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selle raamistikuga pannakse ELi tasandil alus tõhusamale ja ambitsioonikamale tegutsemisele kodutuse vastu – määratakse kindlaks meetodid ja vahendid, mis võimaldaksid kõige paremini jätkata komisjoni alustatud tööd kodutuse kaotamiseks ning võetakse sealjuures arvesse 2010. aasta detsembris toimunud konsensuskonverentsi tulemusi;

| J. | arvestades, et Regioonide Komitee on esitanud Euroopa sotsiaalelamumajanduse tegevuskava eesmärgiga koordineerida sotsiaaleluasemete rahastamise, struktuurifondide kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmeid; arvestades, et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks aitama seda tegevuskava täita; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Regioonide Komitee on esitanud Euroopa sotsiaalelamumajanduse tegevuskava eesmärgiga koordineerida sotsiaaleluasemete rahastamise, struktuurifondide kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmeid; arvestades, et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks aitama seda tegevuskava täita;

| 1. | nõuab liikmesriikidelt tulemuslikku tegutsemist, et kaotada 2015. aastaks tänavakodutus; |
| --- | --- |

1.

nõuab liikmesriikidelt tulemuslikku tegutsemist, et kaotada 2015. aastaks tänavakodutus;

| 2. | nõuab, et töötataks välja ambitsioonikas ja terviklik ELi strateegia ning seda toetavad riiklikud ja piirkondlikud strateegiad, mille pikaajaline eesmärk laiemas sotsiaalse kaasatuse raamistikus on kodutuse kaotamine; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et töötataks välja ambitsioonikas ja terviklik ELi strateegia ning seda toetavad riiklikud ja piirkondlikud strateegiad, mille pikaajaline eesmärk laiemas sotsiaalse kaasatuse raamistikus on kodutuse kaotamine;

| 3. | palub komisjonil moodustada ELi kodutuse kaotamise strateegia töörühm ning kaasata võitlusse kodutuse vastu kõik sidusrühmad, sealhulgas riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundajad, teadlased, kodututele teenuseid osutavad vabaühendused, kodutud ning kodutuse probleemiga lähedalt kokkupuutuvate sektorite, nagu elamumajandus, tööhõive ja tervishoid, esindajad; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil moodustada ELi kodutuse kaotamise strateegia töörühm ning kaasata võitlusse kodutuse vastu kõik sidusrühmad, sealhulgas riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundajad, teadlased, kodututele teenuseid osutavad vabaühendused, kodutud ning kodutuse probleemiga lähedalt kokkupuutuvate sektorite, nagu elamumajandus, tööhõive ja tervishoid, esindajad;

| 4. | nõuab, et ELi strateegia väljatöötamisel võetaks arvesse Euroopa kodutuse ja eluasemelt tõrjutuse tüpoloogiat (ETHOS); palub sotsiaalkaitsekomiteel ja selle näitajate töörühmal aidata saavutada liikmesriikide vahel kokkulepet selle liigituse rakendamise kohta; palub Eurostatil koguda andmeid ELi kodutuse kohta Euroopa Liidu tulu ja elutingimusi käsitleva statistika raames; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et ELi strateegia väljatöötamisel võetaks arvesse Euroopa kodutuse ja eluasemelt tõrjutuse tüpoloogiat (ETHOS); palub sotsiaalkaitsekomiteel ja selle näitajate töörühmal aidata saavutada liikmesriikide vahel kokkulepet selle liigituse rakendamise kohta; palub Eurostatil koguda andmeid ELi kodutuse kohta Euroopa Liidu tulu ja elutingimusi käsitleva statistika raames;

| 5. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid ELi kodutuse kaotamise strateegia ühe keskse elemendina kokku riiklike ja piirkondlike kodutuse kaotamise strateegiate jälgimise raamistiku; nõuab sellega seoses aruandluse strateegia väljatöötamist, mille alusel kord aastas või kaks korda aastas antaks aru saavutatud tulemustest; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid ELi kodutuse kaotamise strateegia ühe keskse elemendina kokku riiklike ja piirkondlike kodutuse kaotamise strateegiate jälgimise raamistiku; nõuab sellega seoses aruandluse strateegia väljatöötamist, mille alusel kord aastas või kaks korda aastas antaks aru saavutatud tulemustest;

| 6. | on seisukohal, et jälgimise ja aruandluse alla peaksid kuuluma kodutuse kaotamise strateegiate alljärgnevad põhielemendid (need on esitatud 2010. aasta ühisraportis sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta):






  — | selged eesmärgid, sealhulgas eriti kodutuse ennetamisega seotud eesmärgid; kodutuse juhtumite kestuse vähendamine; kodutuse raskeimate vormide esinemise vähendamine; kodututele mõeldud teenuste kvaliteedi tõstmine ja soodsa hinnaga eluasemete kättesaadavamaks muutmine, |
| --- | --- | --- |

6.

on seisukohal, et jälgimise ja aruandluse alla peaksid kuuluma kodutuse kaotamise strateegiate alljärgnevad põhielemendid (need on esitatud 2010. aasta ühisraportis sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta):

—

selged eesmärgid, sealhulgas eriti kodutuse ennetamisega seotud eesmärgid; kodutuse juhtumite kestuse vähendamine; kodutuse raskeimate vormide esinemise vähendamine; kodututele mõeldud teenuste kvaliteedi tõstmine ja soodsa hinnaga eluasemete kättesaadavamaks muutmine,

| — | terviklik, kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi hõlmav lähenemisviis, |
| --- | --- |

—

terviklik, kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi hõlmav lähenemisviis,

| — | nõuetekohane juhtimine, |
| --- | --- |

—

nõuetekohane juhtimine,

| — | nõuetekohane andmete kogumine, |
| --- | --- |

—

nõuetekohane andmete kogumine,

| — | eluaseme tähtsustamise poliitika, |
| --- | --- |

—

eluaseme tähtsustamise poliitika,

| — | kodutu rahvastikuosa profiilimuutuste ja eeskätt migratsiooni arvessevõtmine; |
| --- | --- |

—

kodutu rahvastikuosa profiilimuutuste ja eeskätt migratsiooni arvessevõtmine;

| 7. | nõuab rõhutatult, et selles jälgimisraamistikus pöörataks tähelepanu liikmesriikide saavutustele tänavakodutuse ja pikaajalise kodutuse kaotamisel; |
| --- | --- |

7.

nõuab rõhutatult, et selles jälgimisraamistikus pöörataks tähelepanu liikmesriikide saavutustele tänavakodutuse ja pikaajalise kodutuse kaotamisel;

| 8. | nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegia ei piirduks jälgimise ja aruandlusega, vaid sisaldaks tegevuspaketti, millega toetataks tulemuslike riiklike ja piirkondlike kodutuse kaotamise strateegiate väljatöötamist ja täitmist; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegia ei piirduks jälgimise ja aruandlusega, vaid sisaldaks tegevuspaketti, millega toetataks tulemuslike riiklike ja piirkondlike kodutuse kaotamise strateegiate väljatöötamist ja täitmist;

| 9. | nõuab ELi kodutuse kaotamise strateegiasse tugevat teadusuuringute kava, et parandada probleemide tundmist ja mõistmist, ning nõuab, et kodutusevastase võitluse põhiküsimustes jätkataks üksteiselt õppimist ja riikidevahelist kogemuste vahetamist; |
| --- | --- |

9.

nõuab ELi kodutuse kaotamise strateegiasse tugevat teadusuuringute kava, et parandada probleemide tundmist ja mõistmist, ning nõuab, et kodutusevastase võitluse põhiküsimustes jätkataks üksteiselt õppimist ja riikidevahelist kogemuste vahetamist;

| 10. | nõuab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi sotsiaalse innovatsiooni suunal pöörataks erilist tähelepanu eluasemepõhistele meetmetele, et tugevamini tõendada eluaseme ja ajutise toimetulekutoetuse kombineerimise tulemuslikkust endiste kodutute puhul ning tõendatud teabega mõjutada tavade ja poliitika kujundamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi sotsiaalse innovatsiooni suunal pöörataks erilist tähelepanu eluasemepõhistele meetmetele, et tugevamini tõendada eluaseme ja ajutise toimetulekutoetuse kombineerimise tulemuslikkust endiste kodutute puhul ning tõendatud teabega mõjutada tavade ja poliitika kujundamist;

| 11. | nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegias pandaks rõhku kvaliteetsete teenuste pakkumisele kodututele, ning nõuab, et komisjon töötaks välja vabatahtliku kvaliteediraamistiku, nagu on nõutud vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi käsitlevas teatises; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegias pandaks rõhku kvaliteetsete teenuste pakkumisele kodututele, ning nõuab, et komisjon töötaks välja vabatahtliku kvaliteediraamistiku, nagu on nõutud vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi käsitlevas teatises;

| 12. | nõuab, et kujundataks välja tugevad sidemed ELi kodutuse kaotamise strateegia ja ELi rahastamisvahendite, eeskätt struktuurifondide kaudu toimuva rahastamise vahel; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamisvahendi kasutamist ka tõrjutud elanikkonnarühmade eluasemevajaduse rahuldamiseks, et aidata kodutuid ELi eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et kujundataks välja tugevad sidemed ELi kodutuse kaotamise strateegia ja ELi rahastamisvahendite, eeskätt struktuurifondide kaudu toimuva rahastamise vahel; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamisvahendi kasutamist ka tõrjutud elanikkonnarühmade eluasemevajaduse rahuldamiseks, et aidata kodutuid ELi eri liikmesriikides;

| 13. | nõuab, et kodutuse kaotamine võetaks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse osana kõikidesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et kodutuse kaotamine võetaks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse osana kõikidesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse;

| 14. | on seisukohal, et ELi kodutuse kaotamise strateegias tuleks täiel määral respekteerida Lissaboni lepingut, milles on sätestatud „riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele”; on seisukohal, et liikmesriikide ülesanne on kindlaks määrata soodsa hinnaga eluasemete ja sotsiaalelamumajanduse raamtingimused ning et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks olema täielikult kooskõlas liikmesriikide sotsiaalelamupoliitikaga, milles oleks õiguslikult tagatud sotsiaalse mitmekesisuse põhimõte ja sotsiaalse eraldatuse vastu võitlemise põhimõte; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ELi kodutuse kaotamise strateegias tuleks täiel määral respekteerida Lissaboni lepingut, milles on sätestatud „riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele”; on seisukohal, et liikmesriikide ülesanne on kindlaks määrata soodsa hinnaga eluasemete ja sotsiaalelamumajanduse raamtingimused ning et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks olema täielikult kooskõlas liikmesriikide sotsiaalelamupoliitikaga, milles oleks õiguslikult tagatud sotsiaalse mitmekesisuse põhimõte ja sotsiaalse eraldatuse vastu võitlemise põhimõte;

| 15. | nõuab, et ELi Põhiõiguste Amet pööraks rohkem tähelepanu äärmusliku vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgedele, pidades silmas põhiõiguste kättesaadavust ja tegelikku kasutamist ning võttes arvesse, et eluasemeõiguse tagamine on ülimalt tähtis kõikide muude õiguste, sealhulgas poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamise seisukohalt; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et ELi Põhiõiguste Amet pööraks rohkem tähelepanu äärmusliku vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgedele, pidades silmas põhiõiguste kättesaadavust ja tegelikku kasutamist ning võttes arvesse, et eluasemeõiguse tagamine on ülimalt tähtis kõikide muude õiguste, sealhulgas poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamise seisukohalt;

| 16. | nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegia väljatöötamist arutataks tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegia väljatöötamist arutataks tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 19.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0499.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/104

---

Kolmapäev, 14. september 2011Muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi terviklik käsitlus

P7_TA(2011)0384

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi tervikliku käsitluse kohta

2013/C 51 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni Montreali protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni Montreali protokolli,

| — | võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti ning määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti ning määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi, nagu KOM(2010)0265, milles esitatakse kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüs ja hinnatakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, KOM(2010)0086 rahvusvahelise kliimapoliitika kohta pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe, ning KOM(2011)0112, milles esitatakse konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majanduse edenemiskava aastaks 2050, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi, nagu KOM(2010)0265, milles esitatakse kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüs ja hinnatakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, KOM(2010)0086 rahvusvahelise kliimapoliitika kohta pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe, ning KOM(2011)0112, milles esitatakse konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majanduse edenemiskava aastaks 2050,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone kliimamuutuste kohta, eelkõige 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (1), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta (2) ja 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP16) kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone kliimamuutuste kohta, eelkõige 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (1), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta (2) ja 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP16) kohta (3),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt vastavalt kodukorra artiklile 115 esitatud suuliselt vastatavat küsimust (O-000135/2011 – B7-0418/2011) ning võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt vastavalt kodukorra artiklile 115 esitatud suuliselt vastatavat küsimust (O-000135/2011 – B7-0418/2011) ning võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kliimamuutuste ja nende mõju kohta on olemas selged teaduslikud tõendid ning seetõttu on hädavajalik võtta Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kiiresti toimivaid, kooskõlastatud ja kaugeleulatuvaid meetmeid selle ülemaailmse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutuste ja nende mõju kohta on olemas selged teaduslikud tõendid ning seetõttu on hädavajalik võtta Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kiiresti toimivaid, kooskõlastatud ja kaugeleulatuvaid meetmeid selle ülemaailmse probleemi lahendamiseks;

| B. | arvestades, et eesmärk, mille kohaselt tuleks piirata aastast ülemaailmset keskmist maapinnatemperatuuri tõusu nii, et see ei ületaks 2 Celsiuse kraadi (nn 2 °C eesmärk), sai rahvusvahelise mõõtme pärast kokkulepete sõlmimist Cancúnis toimunud kliimamuutuste konverentsil COP16; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eesmärk, mille kohaselt tuleks piirata aastast ülemaailmset keskmist maapinnatemperatuuri tõusu nii, et see ei ületaks 2 Celsiuse kraadi (nn 2 °C eesmärk), sai rahvusvahelise mõõtme pärast kokkulepete sõlmimist Cancúnis toimunud kliimamuutuste konverentsil COP16;

| C. | arvestades, et ainult osad ülemaailmset kliimasoojenemist põhjustavad kasvuhoonegaaside heited kuuluvad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli alla, sh süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6), kuid mõned muud oluliselt soojenemist soodustavad halogeensüsivesinikud kuuluvad osoonikihi kahandamise potentsiaali tõttu Montreali protokolli alla; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ainult osad ülemaailmset kliimasoojenemist põhjustavad kasvuhoonegaaside heited kuuluvad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli alla, sh süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6), kuid mõned muud oluliselt soojenemist soodustavad halogeensüsivesinikud kuuluvad osoonikihi kahandamise potentsiaali tõttu Montreali protokolli alla;

| D. | arvestades, et kasvuhoonegaasid erinevad kliimasoojenemist soodustava mõju poolest (väljendatakse kiirgusjõuna vattides ruutmeetri kohta) ülemaailmsele kliimasüsteemile, sest neil on erinevad kiirgusomadused ja kestus atmosfääris; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2007. aasta neljanda hindamisaruande kohaselt on CO2 puhul soojendamist mõjutav määr 1,66W/m2, CH4 puhul 0,48W/m2, N2O puhul 0,16W/m2 ja halogeensüsivesinike puhul 0,35W/m2; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kasvuhoonegaasid erinevad kliimasoojenemist soodustava mõju poolest (väljendatakse kiirgusjõuna vattides ruutmeetri kohta) ülemaailmsele kliimasüsteemile, sest neil on erinevad kiirgusomadused ja kestus atmosfääris; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2007. aasta neljanda hindamisaruande kohaselt on CO2 puhul soojendamist mõjutav määr 1,66W/m2, CH4 puhul 0,48W/m2, N2O puhul 0,16W/m2 ja halogeensüsivesinike puhul 0,35W/m2;

| E. | arvestades, et sellised heitgaasid nagu süsinikmonooksiid (CO), lämmastikoksiidid (NOx), metaan ja muud lenduvad orgaanilised ühendid (VOC) moodustavad osooni 10–15 km kõrgusel maapinnast (troposfäär); arvestades, et kuna industriaalajastule eelnenud ajaga võrreldes on oluliselt suurenenud metaani, CO, muude lenduvate orgaaniliste ühendite ja lämmastikoksiidide hulk, siis on suurenenud ka troposfääriline osoon umbes 30 % võrra ning selle mõju ülemaailmsele kliimasoojenemisele vastab umbes 20 %-le CO2-st tingitud kliimasoojenemisest (0,36W/m2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellised heitgaasid nagu süsinikmonooksiid (CO), lämmastikoksiidid (NOx), metaan ja muud lenduvad orgaanilised ühendid (VOC) moodustavad osooni 10–15 km kõrgusel maapinnast (troposfäär); arvestades, et kuna industriaalajastule eelnenud ajaga võrreldes on oluliselt suurenenud metaani, CO, muude lenduvate orgaaniliste ühendite ja lämmastikoksiidide hulk, siis on suurenenud ka troposfääriline osoon umbes 30 % võrra ning selle mõju ülemaailmsele kliimasoojenemisele vastab umbes 20 %-le CO2-st tingitud kliimasoojenemisest (0,36W/m2);

| F. | arvestades, et puhas süsi (tahm), mis on aerosool ning üks peamisi osiseid, mis paiskub õhku fossiilkütuste ja biomassi mittetäieliku põlemise korral, aitab ülemaailmsele kliimasoojenemisele kaasa kahel viisil: atmosfääris neelab see päikesekiirgust, mis soojendab ümbritsevat õhku, ja sellest tekkiv õhusaaste võib tumendada lund ja jääd ning kiirendada nende sulamist (0,10W/m2); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et puhas süsi (tahm), mis on aerosool ning üks peamisi osiseid, mis paiskub õhku fossiilkütuste ja biomassi mittetäieliku põlemise korral, aitab ülemaailmsele kliimasoojenemisele kaasa kahel viisil: atmosfääris neelab see päikesekiirgust, mis soojendab ümbritsevat õhku, ja sellest tekkiv õhusaaste võib tumendada lund ja jääd ning kiirendada nende sulamist (0,10W/m2);

| G. | arvestades, et kui ei saavutata 2 °C eesmärki, siis on sellel tohutult suur keskkonnamõju ja majanduslikud kulud, muu hulgas suurendab see tõenäosust, et tekivad murdepunktid, kus temperatuuri tase hakkab süsiniku neeldajatest (nagu metsad ja igikelts) vabastama CO2 ja CH4 ning looduse võime siduda ookeanide kaudu süsinikku väheneb; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui ei saavutata 2 °C eesmärki, siis on sellel tohutult suur keskkonnamõju ja majanduslikud kulud, muu hulgas suurendab see tõenäosust, et tekivad murdepunktid, kus temperatuuri tase hakkab süsiniku neeldajatest (nagu metsad ja igikelts) vabastama CO2 ja CH4 ning looduse võime siduda ookeanide kaudu süsinikku väheneb;

| H. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) teadusliku hindamise komisjoni 2010. aasta aruande kohaselt on Montreali protokoll aidanud olulisel määral kaasa ülemaailmsele kasvuhoonegaaside vähendamisele; arvestades, et aastal 2010 vähenes osoonikihti kahandavate osakeste aastane heitkogus Montreali protokolli tulemusel hinnanguliselt umbes 10 miljoni tekkimata jäänud CO2-ekvivalenttonni võrra, see kogus on umbes viis korda suurem kui aastane heidete vähendamise eesmärk Kyoto protokolli esimesel kohustuste perioodil (2008–2012); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) teadusliku hindamise komisjoni 2010. aasta aruande kohaselt on Montreali protokoll aidanud olulisel määral kaasa ülemaailmsele kasvuhoonegaaside vähendamisele; arvestades, et aastal 2010 vähenes osoonikihti kahandavate osakeste aastane heitkogus Montreali protokolli tulemusel hinnanguliselt umbes 10 miljoni tekkimata jäänud CO2-ekvivalenttonni võrra, see kogus on umbes viis korda suurem kui aastane heidete vähendamise eesmärk Kyoto protokolli esimesel kohustuste perioodil (2008–2012);

| I. | arvestades, et komisjon vaatab praegu läbi määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon vaatab praegu läbi määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta;

| 1. | märgib, et Euroopa ja rahvusvaheline kliimapoliitika keskendub eelkõige pikaajalisele CO2 heidete vähendamisele, näiteks suurema energiatõhususe, taastuvenergiaallikate ja muude vähese CO2 heite strateegiate kaudu; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Euroopa ja rahvusvaheline kliimapoliitika keskendub eelkõige pikaajalisele CO2 heidete vähendamisele, näiteks suurema energiatõhususe, taastuvenergiaallikate ja muude vähese CO2 heite strateegiate kaudu;

| 2. | nõuab terviklikku Euroopa kliimapoliitikat, mis võtaks arvesse kõiki soojenemist põhjustavaid tegureid ja kõiki leevendamismeetmeid; rõhutab, et lisaks CO2 heite vähendamise püüdlusele tuleks selles keskenduda ka strateegiatele, mis mõjutavad kliimat kõige kiiremini; |
| --- | --- |

2.

nõuab terviklikku Euroopa kliimapoliitikat, mis võtaks arvesse kõiki soojenemist põhjustavaid tegureid ja kõiki leevendamismeetmeid; rõhutab, et lisaks CO2 heite vähendamise püüdlusele tuleks selles keskenduda ka strateegiatele, mis mõjutavad kliimat kõige kiiremini;

| 3. | märgib, et on olemas kiiretoimelised reguleerivad strateegiad, mille abil vähendada järk-järgult fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist, vähendada tahma- ja gaasiheiteid, mis viivad troposfäärilise osooni tekkimiseni, strateegiatega saaks alustada 2–3 aasta jooksul ja neid saaks sisuliselt rakendada 5–10 aasta jooksul ning sellel oleks soovitud mõju kliimale mõnekümne aasta pärast või isegi varem, kui võtta arvesse, et teatud fluorosüsivesinike puhul võib hinnaks kujuneda ainult 5–10 senti ühe tonni kohta, kusjuures praegu on süsiniku hind üle 13 EUR tonni kohta; |
| --- | --- |

3.

märgib, et on olemas kiiretoimelised reguleerivad strateegiad, mille abil vähendada järk-järgult fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist, vähendada tahma- ja gaasiheiteid, mis viivad troposfäärilise osooni tekkimiseni, strateegiatega saaks alustada 2–3 aasta jooksul ja neid saaks sisuliselt rakendada 5–10 aasta jooksul ning sellel oleks soovitud mõju kliimale mõnekümne aasta pärast või isegi varem, kui võtta arvesse, et teatud fluorosüsivesinike puhul võib hinnaks kujuneda ainult 5–10 senti ühe tonni kohta, kusjuures praegu on süsiniku hind üle 13 EUR tonni kohta;

| 4. | märgib, et fluoritud kasvuhoonegaasidega seotud liidusisesed meetmed fluoritud gaaside määruses esitatud kujul ei ole vastanud ootustele ning selle puudujäägi tähelepanuta jätmine nõrgendab oluliselt ELi läbirääkimiste positsiooni raamkonventsiooni osaliste konverentsil; |
| --- | --- |

4.

märgib, et fluoritud kasvuhoonegaasidega seotud liidusisesed meetmed fluoritud gaaside määruses esitatud kujul ei ole vastanud ootustele ning selle puudujäägi tähelepanuta jätmine nõrgendab oluliselt ELi läbirääkimiste positsiooni raamkonventsiooni osaliste konverentsil;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks fluoritud gaaside määruse läbivaatamise ning teeks ettepaneku vähendada kiiresti fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist, kiirendaks järk-järgult osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike (HCFC) kasutuselt kõrvaldamist eri toodetes ja kasutusvaldkondades ning ohutustaks ja hävitaks kasutuselt kõrvaldatud toodetest ja seadmetest tekkivad kasvuhoonegaasid, mis kahandavad stratosfäärse osooni kihti; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon algataks fluoritud gaaside määruse läbivaatamise ning teeks ettepaneku vähendada kiiresti fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist, kiirendaks järk-järgult osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike (HCFC) kasutuselt kõrvaldamist eri toodetes ja kasutusvaldkondades ning ohutustaks ja hävitaks kasutuselt kõrvaldatud toodetest ja seadmetest tekkivad kasvuhoonegaasid, mis kahandavad stratosfäärse osooni kihti;

| 6. | tunneb heameelt Euroopa Liidu võetud kohustuse üle toetada Montreali protokolli raames võetud HFC meetmeid kui head näidet mitte-turupõhisest lähenemisviisist kasvuhoonegaaside vähendamisele Durbanis toimuval 17. kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt Euroopa Liidu võetud kohustuse üle toetada Montreali protokolli raames võetud HFC meetmeid kui head näidet mitte-turupõhisest lähenemisviisist kasvuhoonegaaside vähendamisele Durbanis toimuval 17. kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil;

| 7. | märgib, et Montreali protokolli osaliste viimasel kohtumisel toetas komisjon ELi läbirääkijana Põhja-Ameerika riikide ja Mikroneesia Liiduriikide ettepanekus esitatud põhimõtet kõrvaldada järk-järgult fluorosüsivesinikud (HFC) ja hävitada kõrvaltootena tekkiv trifluorometaan (HFC-23) ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Cancúnis toimunud viimasel konverentsil tegi EL ettepaneku võtta vastu otsus, mis kohustab konventsiooniosalisi jõudma Montreali protokolli kohaselt selles küsimuses kokkuleppele, ilma et see mõjutaks kliimamuutuste raamkonventsiooni reguleerimisala; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Montreali protokolli osaliste viimasel kohtumisel toetas komisjon ELi läbirääkijana Põhja-Ameerika riikide ja Mikroneesia Liiduriikide ettepanekus esitatud põhimõtet kõrvaldada järk-järgult fluorosüsivesinikud (HFC) ja hävitada kõrvaltootena tekkiv trifluorometaan (HFC-23) ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Cancúnis toimunud viimasel konverentsil tegi EL ettepaneku võtta vastu otsus, mis kohustab konventsiooniosalisi jõudma Montreali protokolli kohaselt selles küsimuses kokkuleppele, ilma et see mõjutaks kliimamuutuste raamkonventsiooni reguleerimisala;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks võimalusi nende kohe kasutuselt kõrvaldamiseks rahvusvahelisel tasandil pigem eduka Montreali protokolli kui Kyoto protokolli alla kuuluvate paindlike mehhanismide kaudu, võttes arvesse HFC-23 heitkoguste hiljuti tuvastatud väärkasutamist puhta arengu mehhanismi raames; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks võimalusi nende kohe kasutuselt kõrvaldamiseks rahvusvahelisel tasandil pigem eduka Montreali protokolli kui Kyoto protokolli alla kuuluvate paindlike mehhanismide kaudu, võttes arvesse HFC-23 heitkoguste hiljuti tuvastatud väärkasutamist puhta arengu mehhanismi raames;

| 9. | nõuab tungivalt koheseid meetmeid tahmaheite vähendamiseks kui kiiret abinõu liustike sulamise peatamiseks, kusjuures esmatähtis on vähendada heidet, mis kahjustab lume ja jääga kaetud piirkondi, sh Arktikat, Gröönimaad ning Himaalaja ja Tiibeti liustikke; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt koheseid meetmeid tahmaheite vähendamiseks kui kiiret abinõu liustike sulamise peatamiseks, kusjuures esmatähtis on vähendada heidet, mis kahjustab lume ja jääga kaetud piirkondi, sh Arktikat, Gröönimaad ning Himaalaja ja Tiibeti liustikke;

| 10. | kutsub ELi üles edendama tahmaheidet oluliselt vähendavaid olemasolevaid tehnoloogiaid; lisaks nõuab tungivalt selliste õigusnormide vastuvõtmist, millega keelustatakse alepõletamine ning jõustatakse sõidukite heitgaaside range ja korrapärane kontrollimine; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi üles edendama tahmaheidet oluliselt vähendavaid olemasolevaid tehnoloogiaid; lisaks nõuab tungivalt selliste õigusnormide vastuvõtmist, millega keelustatakse alepõletamine ning jõustatakse sõidukite heitgaaside range ja korrapärane kontrollimine;

| 11. | nõuab, et ülemaailmselt kohaldataks õhusaastealaseid määruseid ja rakendataks olemasolevaid tehnoloogiaid, millega on võimalik vähendada NOx ja CO heiteid, mis omakorda vähendaks inimtekkelist troposfäärilist osooni, mis on põhiline kasvuhoonegaas; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et ülemaailmselt kohaldataks õhusaastealaseid määruseid ja rakendataks olemasolevaid tehnoloogiaid, millega on võimalik vähendada NOx ja CO heiteid, mis omakorda vähendaks inimtekkelist troposfäärilist osooni, mis on põhiline kasvuhoonegaas;

| 12. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti oma sellesuunalistest meetmetest ja viiks kõnealused poliitikalahendused kaotatud aja tagasivõitmiseks õigusloomeprotsessi viivitamatult sisse; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti oma sellesuunalistest meetmetest ja viiks kõnealused poliitikalahendused kaotatud aja tagasivõitmiseks õigusloomeprotsessi viivitamatult sisse;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 67 E, 8.3.2010, lk 44.

(2)  ELT C341 E, 16.12.2010, lk 25.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0442.

---

Neljapäev, 15. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/108

---

Neljapäev, 15. september 2011ELi ja Moldova assotsieerimislepingut käsitlevad läbirääkimised

P7_TA(2011)0385

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovitused nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi ja Moldova Vabariigi vahel peetavate assotsieerimislepingut käsitlevate läbirääkimiste kohta (2011/2079(INI))

2013/C 51 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2009. aasta järeldusi Moldova Vabariigi kohta, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2009. aasta järeldusi Moldova Vabariigi kohta, millega võeti vastu läbirääkimisjuhised;

| — | võttes arvesse nõukogus 20. juunil 2011. aastal vastu võetud Moldovaga seotud põhjaliku ja tervikliku vabakaubandusala läbirääkimisjuhiseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 20. juunil 2011. aastal vastu võetud Moldovaga seotud põhjaliku ja tervikliku vabakaubandusala läbirääkimisjuhiseid;

| — | võttes arvesse Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel 28. novembril 1994. aastal sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1998; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel 28. novembril 1994. aastal sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1998;

| — | võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingu protokolli Moldova Vabariigi osalemise kohta ühenduse programmides ja ametite töös; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingu protokolli Moldova Vabariigi osalemise kohta ühenduse programmides ja ametite töös;

| — | võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi ühise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, milles esitatakse strateegilised eesmärgid, mis põhinevad ühiste väärtustega seoses võetud kohustustel ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslikul rakendamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi ühise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, milles esitatakse strateegilised eesmärgid, mis põhinevad ühiste väärtustega seoses võetud kohustustel ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslikul rakendamisel;

| — | võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi viisadialoogi, mis käivitati 15. juunil 2010, ja Euroopa komisjoni 16. detsembri 2010. aasta viisavabaduse tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi viisadialoogi, mis käivitati 15. juunil 2010, ja Euroopa komisjoni 16. detsembri 2010. aasta viisavabaduse tegevuskava;

| — | võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi liikuvuspartnerlusealast ühisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi liikuvuspartnerlusealast ühisdeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni eduaruannet Moldova Vabariigi kohta, mis võeti vastu 25. mail 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni eduaruannet Moldova Vabariigi kohta, mis võeti vastu 25. mail 2011;

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta, mis võeti vastu välisasjade nõukogus 20. juunil 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta, mis võeti vastu välisasjade nõukogus 20. juunil 2011;

| — | võttes arvesse 25. mai 2011. aasta ühist teatist pealkirjaga „Uus lähenemisviis muutustele naaberriikides”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. mai 2011. aasta ühist teatist pealkirjaga „Uus lähenemisviis muutustele naaberriikides”;

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust;

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi idapartnerluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi idapartnerluse kohta;

| — | võttes arvesse ELi Doonau piirkonna strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Doonau piirkonna strateegiat;

| — | võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi juhtkomitee aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi juhtkomitee aruannet;

| — | võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi soovitusi;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova kohta, eriti 7. mai 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Moldova Vabariigis (1) ning 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Moldova Vabariigis teostatavate reformide ja selle riigi arengu kohta (2), samuti ELi ja Moldova Vabariigi vahelise parlamentaarse koostöökomisjoni soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova kohta, eriti 7. mai 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Moldova Vabariigis (1) ning 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Moldova Vabariigis teostatavate reformide ja selle riigi arengu kohta (2), samuti ELi ja Moldova Vabariigi vahelise parlamentaarse koostöökomisjoni soovitusi;

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ELi Musta mere strateegia kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ELi Musta mere strateegia kohta (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 49; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 49;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 90 lõiget 4 ja artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 90 lõiget 4 ja artiklit 48;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0289/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0289/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika uus filosoofia, mis põhimõtte „mida rohkem, seda parem” kohaselt üritab prioriteediks seada need riigid, mis kõige paremini selle nõudmistele vastavad, loob Moldova Vabariigi jaoks võimaluse saada Euroopa naabruspoliitika eeskujuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika uus filosoofia, mis põhimõtte „mida rohkem, seda parem” kohaselt üritab prioriteediks seada need riigid, mis kõige paremini selle nõudmistele vastavad, loob Moldova Vabariigi jaoks võimaluse saada Euroopa naabruspoliitika eeskujuks;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on oma naabruspoliitikas kesksele kohale seadnud inimõigused ja demokraatia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on oma naabruspoliitikas kesksele kohale seadnud inimõigused ja demokraatia;

| C. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika raames on idapartnerlus loonud mõtteka poliitilise raamistiku suhete süvendamiseks, poliitilise assotsieerimise kiirendamiseks ja majandusliku integratsiooni edendamiseks geograafiliselt, ajalooliselt ja kultuuriliselt omavahel tihedalt seotud ELi ja Moldova Vabariigi vahel, toetades poliitilisi ja sotsiaalmajanduslikke reforme ning hõlbustades ELi suunalist ühtlustamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika raames on idapartnerlus loonud mõtteka poliitilise raamistiku suhete süvendamiseks, poliitilise assotsieerimise kiirendamiseks ja majandusliku integratsiooni edendamiseks geograafiliselt, ajalooliselt ja kultuuriliselt omavahel tihedalt seotud ELi ja Moldova Vabariigi vahel, toetades poliitilisi ja sotsiaalmajanduslikke reforme ning hõlbustades ELi suunalist ühtlustamist;

| D. | arvestades, et idapartnerlus tugevdab selles osalevate riikide omavahelisi suhteid, aitab kaasa ülemineku, reformide ja ajakohastamisega seotud teabe ja kogemuste vahetusele ning annab ELile lisavahendeid nende protsesside toetamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et idapartnerlus tugevdab selles osalevate riikide omavahelisi suhteid, aitab kaasa ülemineku, reformide ja ajakohastamisega seotud teabe ja kogemuste vahetusele ning annab ELile lisavahendeid nende protsesside toetamiseks;

| E. | arvestades, et idapartnerlusega nähakse ette kahepoolsete suhete tugevdamine uute assotsieerimislepingute abil, mille puhul võetakse arvesse partnerriigi konkreetset olukorda ja ambitsioone ning tema võimet täita sellest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerlusega nähakse ette kahepoolsete suhete tugevdamine uute assotsieerimislepingute abil, mille puhul võetakse arvesse partnerriigi konkreetset olukorda ja ambitsioone ning tema võimet täita sellest tulenevaid kohustusi;

| F. | arvestades, et idapartnerluse nende eesmärkide saavutamise aluseks on inimestevahelised kontaktid ning arusaam, et see kõik ei ole täies mahus saavutatav ilma viisarežiimi vabamaks muutmata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et idapartnerluse nende eesmärkide saavutamise aluseks on inimestevahelised kontaktid ning arusaam, et see kõik ei ole täies mahus saavutatav ilma viisarežiimi vabamaks muutmata;

| G. | arvestades, et Moldova Vabariigil ja teistel idapartnerluse riikidel on kasu ELi viisavabaduse pakkumisest ajalise ja sisulise eelisõigusega võrreldes teiste naabruses asuvate kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Moldova Vabariigil ja teistel idapartnerluse riikidel on kasu ELi viisavabaduse pakkumisest ajalise ja sisulise eelisõigusega võrreldes teiste naabruses asuvate kolmandate riikidega;

| H. | arvestades, et protsessi edendamiseks ning selleks, et läbirääkimisi assotsieerimislepingu üle (mis on kohandatud riigi vajadustele ja võimalustele ning millel on püsiv mõju arengule riigis) ja selle hilisemat rakendamist saadaks edu, on olulised Moldova Vabariigi aktiivne osalus ning pühendumine ühistele väärtustele ja põhimõtetele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigile, heale valitsemistavale ja inimõiguste, sh vähemuste õiguste austamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et protsessi edendamiseks ning selleks, et läbirääkimisi assotsieerimislepingu üle (mis on kohandatud riigi vajadustele ja võimalustele ning millel on püsiv mõju arengule riigis) ja selle hilisemat rakendamist saadaks edu, on olulised Moldova Vabariigi aktiivne osalus ning pühendumine ühistele väärtustele ja põhimõtetele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigile, heale valitsemistavale ja inimõiguste, sh vähemuste õiguste austamisele;

| I. | arvestades, et suhete süvendamisel Moldova Vabariigiga peaks EL edendama stabiilsust ja usalduse suurendamist, sh osalema ennetavalt piirkonna ebastabiilsust põhjustavale Transnistria konfliktile kiire ja toimiva lahenduse otsimises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et suhete süvendamisel Moldova Vabariigiga peaks EL edendama stabiilsust ja usalduse suurendamist, sh osalema ennetavalt piirkonna ebastabiilsust põhjustavale Transnistria konfliktile kiire ja toimiva lahenduse otsimises;

| J. | arvestades, et Moldovaga Vabariigi assotsieerimislepingu üle ning viisadialoogi üle peetavad läbirääkimised edenevad ühtlases tempos ning on saavutanud praeguseks märkimisväärseid edusamme, kuid läbirääkimised põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna üle ei ole veel alanud, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Moldovaga Vabariigi assotsieerimislepingu üle ning viisadialoogi üle peetavad läbirääkimised edenevad ühtlases tempos ning on saavutanud praeguseks märkimisväärseid edusamme, kuid läbirääkimised põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna üle ei ole veel alanud,

| 1. | esitab assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste kontekstis nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele järgmised soovitused:






  a) | võtta ELi osaluse ja Moldova Vabariigiga käimasolevate läbirääkimiste aluseks kinnitus, et ELi perspektiiv, sh Euroopa Liidu lepingu artikkel 49, mis peaks käima käsikäes struktuurireformide elluviimisega, on väärtuslik tegur reformide elluviimisel ja vajalik katalüsaator nende reformide avaliku toetuse suurendamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

esitab assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste kontekstis nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele järgmised soovitused:

a)

võtta ELi osaluse ja Moldova Vabariigiga käimasolevate läbirääkimiste aluseks kinnitus, et ELi perspektiiv, sh Euroopa Liidu lepingu artikkel 49, mis peaks käima käsikäes struktuurireformide elluviimisega, on väärtuslik tegur reformide elluviimisel ja vajalik katalüsaator nende reformide avaliku toetuse suurendamiseks;

| b) | rakendada suhetes Moldova Vabariigiga põhimõtet „mida rohkem, seda parem” ning eristamist Moldova Vabariigi viimase kahe aasta saavutuste põhjal; |
| --- | --- |

b)

rakendada suhetes Moldova Vabariigiga põhimõtet „mida rohkem, seda parem” ning eristamist Moldova Vabariigi viimase kahe aasta saavutuste põhjal;

| c) | väljendab heameelt Moldova Vabariigi stabiilse ja kasvava panuse üle käimasolevatel läbirääkimistel assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja koostöö eri elementides, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitikas, energiakoostöös ning inimõiguste ja kaubanduse osas, mis on võimaldanud enamiku läbirääkimiste peatükkidest edukalt ja õigeaegselt sulgeda; |
| --- | --- |

c)

väljendab heameelt Moldova Vabariigi stabiilse ja kasvava panuse üle käimasolevatel läbirääkimistel assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja koostöö eri elementides, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitikas, energiakoostöös ning inimõiguste ja kaubanduse osas, mis on võimaldanud enamiku läbirääkimiste peatükkidest edukalt ja õigeaegselt sulgeda;

| d) | võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et läbirääkimised Moldova Vabariigiga jätkuvad praeguses ühtlases tempos, ning tõhustada selleks pidevat dialoogi kõigi erakondadega ja ergutada Moldova Vabariigis erakondadevahelist dialoogi, kuna riigi poliitiline stabiilsus on reformimisprotsessi jätkumise aluseks; |
| --- | --- |

d)

võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et läbirääkimised Moldova Vabariigiga jätkuvad praeguses ühtlases tempos, ning tõhustada selleks pidevat dialoogi kõigi erakondadega ja ergutada Moldova Vabariigis erakondadevahelist dialoogi, kuna riigi poliitiline stabiilsus on reformimisprotsessi jätkumise aluseks;

| e) | tagada, et assotsieerimisleping oleks terviklik ja tulevikku suunatud raamistik suhete edasiseks arendamiseks Moldova Vabariigiga lähiaastatel; |
| --- | --- |

e)

tagada, et assotsieerimisleping oleks terviklik ja tulevikku suunatud raamistik suhete edasiseks arendamiseks Moldova Vabariigiga lähiaastatel;

| f) | mõista suurt mõju, mida omab liikmesriikide ühine ja kooskõlastatud toetus, mida kehastavad Moldova Vabariigi sõprade rühma meetmed; |
| --- | --- |

f)

mõista suurt mõju, mida omab liikmesriikide ühine ja kooskõlastatud toetus, mida kehastavad Moldova Vabariigi sõprade rühma meetmed;

| g) | suurendada jõupingutusi Transnistria konfliktile püsiva lahenduse leidmiseks ja kasutada seega Transnistria poliitilise konflikti lahendamisel tugevamaid ja otsesemaid meetmeid vastavalt Moldova territoriaalse terviklikkuse põhimõttele ning võtta vastu ka meetmed usalduse suurendamiseks, sealhulgas ühiselt paika pandud taastamiskavad ja inimestevaheliste kontaktide edendamine eesmärgiga tugevdada kodanikuühiskonda, ja kultuurivahetust, võttes arvesse asjaolu, et otsene füüsiline konfliktiolukord Transnistrias puudub; |
| --- | --- |

g)

suurendada jõupingutusi Transnistria konfliktile püsiva lahenduse leidmiseks ja kasutada seega Transnistria poliitilise konflikti lahendamisel tugevamaid ja otsesemaid meetmeid vastavalt Moldova territoriaalse terviklikkuse põhimõttele ning võtta vastu ka meetmed usalduse suurendamiseks, sealhulgas ühiselt paika pandud taastamiskavad ja inimestevaheliste kontaktide edendamine eesmärgiga tugevdada kodanikuühiskonda, ja kultuurivahetust, võttes arvesse asjaolu, et otsene füüsiline konfliktiolukord Transnistrias puudub;

| h) | tagada piisavate vahendite eraldamine ELi ennetava rolli jaoks 5 + 2 kõnelustel, eriti alates ELi eriesindaja mandaadi lõppemisest; |
| --- | --- |

h)

tagada piisavate vahendite eraldamine ELi ennetava rolli jaoks 5 + 2 kõnelustel, eriti alates ELi eriesindaja mandaadi lõppemisest;

| i) | tungivalt soovitada Vene Föderatsioonil tegutseda läbirääkimiste edenemise huvides konstruktiivsemalt ja tulemustele orienteeritumalt ning luua tingimused püsiva ja tervikliku lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

i)

tungivalt soovitada Vene Föderatsioonil tegutseda läbirääkimiste edenemise huvides konstruktiivsemalt ja tulemustele orienteeritumalt ning luua tingimused püsiva ja tervikliku lahenduse leidmiseks;

| j) | tagada, et assotsieerimislepingu ning eriti põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna ulatus ja mõjud hõlmaks Transnistria piirkonda, mis on Moldova Vabariigi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

j)

tagada, et assotsieerimislepingu ning eriti põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna ulatus ja mõjud hõlmaks Transnistria piirkonda, mis on Moldova Vabariigi lahutamatu osa;

| k) | võtta vajalikke meetmeid, et aidata Moldova Vabariigil kõiki viisanõude kaotamiseks vajalikke kriteeriumeid ja tingimusi täita, mis peaks toimuma eelistatavalt enne lepingu sõlmimist; |
| --- | --- |

k)

võtta vajalikke meetmeid, et aidata Moldova Vabariigil kõiki viisanõude kaotamiseks vajalikke kriteeriumeid ja tingimusi täita, mis peaks toimuma eelistatavalt enne lepingu sõlmimist;

| l) | teavitada Moldova Vabariigi kodanikke assotsieerimislepingust ja viisavabaduse tegevuskavast, et luua toetus reformikavale; |
| --- | --- |

l)

teavitada Moldova Vabariigi kodanikke assotsieerimislepingust ja viisavabaduse tegevuskavast, et luua toetus reformikavale;

| m) | tagada, et läbirääkimised põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna üle algavad 2011. aasta lõpuks, ning hinnata samal ajal vabakaubanduspiirkonna mõju Moldova majandusele ning selle sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud mõjusid; |
| --- | --- |

m)

tagada, et läbirääkimised põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna üle algavad 2011. aasta lõpuks, ning hinnata samal ajal vabakaubanduspiirkonna mõju Moldova majandusele ning selle sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud mõjusid;

| n) | väljendada heameelt ELi väljatöötatud tegevuskava vastuvõtmise üle kaubandusalaste põhisoovituste rakendamiseks ning alustada Moldova Vabariigiga läbirääkimisi põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna kui assotsieerimislepingu lahutamatu osa üle, et edendada Moldova Vabariigi täielikku poliitilist ja majanduslikku integreerumist ELiga ning võimaldada riigil tõmmata ligi välisinvesteeringuid ning muutuda tootlikumaks, et teha lõpp sõltuvusele rahaülekannetest ning minna üle konkurentsivõimelisel ekspordil põhinevale turumajandusele, tunnistades siiski, et kõigepealt peaks Moldova tõestama suutlikkust kohandada oma õigus- ja majandusstruktuurid selliseks, et need võimaldaks integreeruda ELi kaubandussüsteemiga; |
| --- | --- |

n)

väljendada heameelt ELi väljatöötatud tegevuskava vastuvõtmise üle kaubandusalaste põhisoovituste rakendamiseks ning alustada Moldova Vabariigiga läbirääkimisi põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna kui assotsieerimislepingu lahutamatu osa üle, et edendada Moldova Vabariigi täielikku poliitilist ja majanduslikku integreerumist ELiga ning võimaldada riigil tõmmata ligi välisinvesteeringuid ning muutuda tootlikumaks, et teha lõpp sõltuvusele rahaülekannetest ning minna üle konkurentsivõimelisel ekspordil põhinevale turumajandusele, tunnistades siiski, et kõigepealt peaks Moldova tõestama suutlikkust kohandada oma õigus- ja majandusstruktuurid selliseks, et need võimaldaks integreeruda ELi kaubandussüsteemiga;

| o) | koostada põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna loomiseks ambitsioonikas ja õiglane läbirääkimiste kava, milles keskendutaks kahepoolset kaubandust ja investeerimist takistavate asjaolude, täpsemalt tehniliste, sanitaarsete ja fütosanitaarsete standardite õiguslike ja regulatiivsete erinevuste kaotamisele ning Moldova rahandussüsteemi ja konkurentsiõiguse valdkonnas järelejäänud ülesannetele; väljendada seoses sellega heameelt Moldova Vabariigis juba saavutatud edusammude üle äriühinguõiguse, tarbijakaitse, tolli, majandusdialoogi, finantsteenuste, riigi rahanduse ja energiakoostöö valdkonnas, mis on osa ELiga toimuvatest assotsieerimisläbirääkimistest; |
| --- | --- |

o)

koostada põhjaliku ja tervikliku vabakaubanduspiirkonna loomiseks ambitsioonikas ja õiglane läbirääkimiste kava, milles keskendutaks kahepoolset kaubandust ja investeerimist takistavate asjaolude, täpsemalt tehniliste, sanitaarsete ja fütosanitaarsete standardite õiguslike ja regulatiivsete erinevuste kaotamisele ning Moldova rahandussüsteemi ja konkurentsiõiguse valdkonnas järelejäänud ülesannetele; väljendada seoses sellega heameelt Moldova Vabariigis juba saavutatud edusammude üle äriühinguõiguse, tarbijakaitse, tolli, majandusdialoogi, finantsteenuste, riigi rahanduse ja energiakoostöö valdkonnas, mis on osa ELiga toimuvatest assotsieerimisläbirääkimistest;

| p) | toetada Moldova Vabariiki rohkem oma konkurentsivõime suurendamisel, et saada kasu eelistest, mida põhjalik ja terviklik vabakaubanduspiirkond võiks pakkuda; |
| --- | --- |

p)

toetada Moldova Vabariiki rohkem oma konkurentsivõime suurendamisel, et saada kasu eelistest, mida põhjalik ja terviklik vabakaubanduspiirkond võiks pakkuda;

| q) | rõhutada, et Moldova Vabariik peab oma ettevõtluskeskkonna ja investeerimiskliima parandamiseks siseriiklike reformidega jätkama ja lahendama ELiga majandus- ja kaubandussuhteid takistavad siseriiklikud küsimused, näiteks presidendi puudumise ning vaidlused Transnistria üle; |
| --- | --- |

q)

rõhutada, et Moldova Vabariik peab oma ettevõtluskeskkonna ja investeerimiskliima parandamiseks siseriiklike reformidega jätkama ja lahendama ELiga majandus- ja kaubandussuhteid takistavad siseriiklikud küsimused, näiteks presidendi puudumise ning vaidlused Transnistria üle;

| r) | säilitada tugev surve ja toetus Moldova ametivõimudele reformide kindlustamiseks ja käegakatsutava edu saavutamiseks korruptsioonivastases võitluses ning rahva huvides kohtusüsteemi, prokuratuuri ja politseiteenuste reformimisel; |
| --- | --- |

r)

säilitada tugev surve ja toetus Moldova ametivõimudele reformide kindlustamiseks ja käegakatsutava edu saavutamiseks korruptsioonivastases võitluses ning rahva huvides kohtusüsteemi, prokuratuuri ja politseiteenuste reformimisel;

| s) | abistada Moldova ametivõime, et neil oleks võimalik saavutada konkreetseid tulemusi õiguskaitseorganite poolse väärkohtlemise ja piinamise kaotamisel; |
| --- | --- |

s)

abistada Moldova ametivõime, et neil oleks võimalik saavutada konkreetseid tulemusi õiguskaitseorganite poolse väärkohtlemise ja piinamise kaotamisel;

| t) | rõhutada lepingus õigusriigi, hea valitsemistava ning korruptsioonivastase võitluse olulisust ja jätkata ühe prioriteedina kohtusüsteemi reformi toetamist; soovitada tungivalt Moldova valitsusel jätkata 2009. aasta aprillisündmuste täielikku, läbipaistvat ja erapooletut uurimist; |
| --- | --- |

t)

rõhutada lepingus õigusriigi, hea valitsemistava ning korruptsioonivastase võitluse olulisust ja jätkata ühe prioriteedina kohtusüsteemi reformi toetamist; soovitada tungivalt Moldova valitsusel jätkata 2009. aasta aprillisündmuste täielikku, läbipaistvat ja erapooletut uurimist;

| u) | lisada kõrgeimaid rahvusvahelisi ja Euroopa norme kajastavad standardsed tingimusklauslid inimõiguste kaitse ja edendamise kohta, toetudes ELi ja Moldova Vabariigi vahelisele inimõiguste dialoogile ja kasutades täielikult ära Euroopa Nõukogu ja OSCE raamistikku, ning ergutada Moldova ametivõime edendama rahvusvähemuste õigusi, järgides Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ja ELi põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

u)

lisada kõrgeimaid rahvusvahelisi ja Euroopa norme kajastavad standardsed tingimusklauslid inimõiguste kaitse ja edendamise kohta, toetudes ELi ja Moldova Vabariigi vahelisele inimõiguste dialoogile ja kasutades täielikult ära Euroopa Nõukogu ja OSCE raamistikku, ning ergutada Moldova ametivõime edendama rahvusvähemuste õigusi, järgides Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ja ELi põhiõiguste hartat;

| v) | ergutada Moldova ametivõime võtma vastu põhjalikke ja mõjuvaid diskrimineerimisvastaseid õigusakte, mis oleksid kooskõlas ELi õigusaktidega ja ELi põhiõiguste hartaga ning vastaksid nende vaimule; muu hulgas peaksid need õigusaktid sisaldama sätteid, mis käsitlevad diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel; aidata institutsionaliseerida koolitusprogramme, mis aitavad võidelda tolerantsi puudumise ja diskrimineerimise vastu, ning toetada kodanikuühiskonda omavahelise austuse ja mõistmise edendamisel, võideldes tolerantsi puudumise vastu perekonnasiseselt, kogukondades, koolides ja suhtlusringkondades; |
| --- | --- |

v)

ergutada Moldova ametivõime võtma vastu põhjalikke ja mõjuvaid diskrimineerimisvastaseid õigusakte, mis oleksid kooskõlas ELi õigusaktidega ja ELi põhiõiguste hartaga ning vastaksid nende vaimule; muu hulgas peaksid need õigusaktid sisaldama sätteid, mis käsitlevad diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel; aidata institutsionaliseerida koolitusprogramme, mis aitavad võidelda tolerantsi puudumise ja diskrimineerimise vastu, ning toetada kodanikuühiskonda omavahelise austuse ja mõistmise edendamisel, võideldes tolerantsi puudumise vastu perekonnasiseselt, kogukondades, koolides ja suhtlusringkondades;

| w) | tagada, et meediavabaduse väärtuste edendamine on Moldovaga toimuvate läbirääkimiste prioriteet, ning julgustada Moldova Vabariigi ametivõime tugevdama ja toetama sõltumatut meediat, tagama riiklike meediakanalite erapooletus ja edendama pluralistlikku meediakeskkonda, et muuta otsustusprotsess läbipaistvamaks; ergutada Moldova ametiasutusi tagama, et kõik vastutavad meedia valdkonna asutused järgiksid ELi meediavabaduse ja pluralismi standardeid; |
| --- | --- |

w)

tagada, et meediavabaduse väärtuste edendamine on Moldovaga toimuvate läbirääkimiste prioriteet, ning julgustada Moldova Vabariigi ametivõime tugevdama ja toetama sõltumatut meediat, tagama riiklike meediakanalite erapooletus ja edendama pluralistlikku meediakeskkonda, et muuta otsustusprotsess läbipaistvamaks; ergutada Moldova ametiasutusi tagama, et kõik vastutavad meedia valdkonna asutused järgiksid ELi meediavabaduse ja pluralismi standardeid;

| x) | julgustada komisjoni aitama arendada uue meedia sektorit ja pakkuma tehnilist abi lairibaühenduse arendamiseks Moldova Vabariigis; |
| --- | --- |

x)

julgustada komisjoni aitama arendada uue meedia sektorit ja pakkuma tehnilist abi lairibaühenduse arendamiseks Moldova Vabariigis;

| y) | ergutada Moldova ametivõime näitama üles suuremat pühendumist riiklike rahaliste vahendite läbipaistvale kasutamisele ja riigihankealase seadustiku täiustamisele, et kindlustada hea valitsemistava, suurem vastutus, võrdne ligipääs ja aus konkurents; |
| --- | --- |

y)

ergutada Moldova ametivõime näitama üles suuremat pühendumist riiklike rahaliste vahendite läbipaistvale kasutamisele ja riigihankealase seadustiku täiustamisele, et kindlustada hea valitsemistava, suurem vastutus, võrdne ligipääs ja aus konkurents;

| z) | võtta teadmiseks, et ühepoolsetel kaubandussoodustustel, mis Moldova Vabariigile 2008. aastal anti, on olnud riigi ekspordile positiivne mõju, kahetsedes asjaolu, et nende kasutamist on takistanud kahe osapoole standardite erinevused; pidada meeles, et Moldova Vabariik peab ka edaspidi edendama kiiret majandusarengut ja Euroopaga integreerumist; |
| --- | --- |

z)

võtta teadmiseks, et ühepoolsetel kaubandussoodustustel, mis Moldova Vabariigile 2008. aastal anti, on olnud riigi ekspordile positiivne mõju, kahetsedes asjaolu, et nende kasutamist on takistanud kahe osapoole standardite erinevused; pidada meeles, et Moldova Vabariik peab ka edaspidi edendama kiiret majandusarengut ja Euroopaga integreerumist;

| aa) | rõhutada, et välismaiste otseinvesteeringute suurendamiseks on vajalik läbipaistev ärikeskkond ja asjakohane regulatiivne reform; |
| --- | --- |

aa)

rõhutada, et välismaiste otseinvesteeringute suurendamiseks on vajalik läbipaistev ärikeskkond ja asjakohane regulatiivne reform;

| ab) | rõhutada lepingus, kui oluline on intellektuaalse omandi seaduste rakendamine ja täitmine, arvestades piraatluse ja võltsimise praegust laia levikut; |
| --- | --- |

ab)

rõhutada lepingus, kui oluline on intellektuaalse omandi seaduste rakendamine ja täitmine, arvestades piraatluse ja võltsimise praegust laia levikut;

| ac) | võtta aluseks konkreetsed astutud sammud, mis on toodud ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingu protokollis Moldova Vabariigi osalemise kohta ühenduse programmides ja ametite töös, ja mis peaksid kajastuma assotsieerimislepingus; |
| --- | --- |

ac)

võtta aluseks konkreetsed astutud sammud, mis on toodud ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingu protokollis Moldova Vabariigi osalemise kohta ühenduse programmides ja ametite töös, ja mis peaksid kajastuma assotsieerimislepingus;

| ad) | kajastada assotsieerimislepingus kõrgeimaid keskkonnastandardeid, pidades muu hulgas silmas Moldova Vabariigi osalemist Doonau piirkonna strateegias, ja nõuda – teiste hulgas Dnestri paremal kaldal asuvate – tähtsamate tööstusrajatiste moderniseerimist; panna veelgi suuremat rõhku Musta mere piirkonna koostööle ja Moldova Vabariigi aktiivsele osalusele ELi seda piirkonda puudutavas poliitikas, sealhulgas lõplikus ELi Musta mere strateegias; |
| --- | --- |

ad)

kajastada assotsieerimislepingus kõrgeimaid keskkonnastandardeid, pidades muu hulgas silmas Moldova Vabariigi osalemist Doonau piirkonna strateegias, ja nõuda – teiste hulgas Dnestri paremal kaldal asuvate – tähtsamate tööstusrajatiste moderniseerimist; panna veelgi suuremat rõhku Musta mere piirkonna koostööle ja Moldova Vabariigi aktiivsele osalusele ELi seda piirkonda puudutavas poliitikas, sealhulgas lõplikus ELi Musta mere strateegias;

| ae) | uurida, võttes arvesse Chišinău ja Tiraspoli vahelise raudteeliini taasavamise olulisust majandusliku arengu jaoks, milliseid täiendavaid samme on tarvis astuda, et edendada ühistransporti ja tagada kaupade sujuv liiklus läbi riigi, ning kas kasu võib olla Moldova ja Ukraina Euroopa piiriabimissioonist (EUBAM); |
| --- | --- |

ae)

uurida, võttes arvesse Chišinău ja Tiraspoli vahelise raudteeliini taasavamise olulisust majandusliku arengu jaoks, milliseid täiendavaid samme on tarvis astuda, et edendada ühistransporti ja tagada kaupade sujuv liiklus läbi riigi, ning kas kasu võib olla Moldova ja Ukraina Euroopa piiriabimissioonist (EUBAM);

| af) | toetada kogu Moldova-Ukraina piiri edasist demarkatsiooni ja kaaluda EUBAMi lõppeva mandaadi uuendamist; |
| --- | --- |

af)

toetada kogu Moldova-Ukraina piiri edasist demarkatsiooni ja kaaluda EUBAMi lõppeva mandaadi uuendamist;

| ag) | tagada, et Moldova ametivõimud võtavad kasutusele konkreetsed meetmed riigisisese salakaubanduse vastu; |
| --- | --- |

ag)

tagada, et Moldova ametivõimud võtavad kasutusele konkreetsed meetmed riigisisese salakaubanduse vastu;

| ah) | edendada suuremaid reforme energiasektoris, et suurendada Moldova Vabariigi energiavarustuse kindlust, eriti energiasäästlikkuse ja -tõhususe ning taastuvenergia edendamise kaudu, infrastruktuuri mitmekesistamise kaudu ja Moldova Vabariigi osalemise kaudu ELi regionaalprojektides, ning et vähendada energia hinda, mis hoiab inflatsioonimäära kõrgel; |
| --- | --- |

ah)

edendada suuremaid reforme energiasektoris, et suurendada Moldova Vabariigi energiavarustuse kindlust, eriti energiasäästlikkuse ja -tõhususe ning taastuvenergia edendamise kaudu, infrastruktuuri mitmekesistamise kaudu ja Moldova Vabariigi osalemise kaudu ELi regionaalprojektides, ning et vähendada energia hinda, mis hoiab inflatsioonimäära kõrgel;

| ai) | abistada Moldova ametivõime nende püüetes ühendada Moldova elektrivõrk omavahel läbipõimunud Euroopa elektrivõrku; |
| --- | --- |

ai)

abistada Moldova ametivõime nende püüetes ühendada Moldova elektrivõrk omavahel läbipõimunud Euroopa elektrivõrku;

| aj) | ergutada Moldova ametivõime tegelema täielikus või äärmises vaesuses elava 34,5 % elanikkonna vajadustega ja neid selles toetada; ELi abi Moldova Vabariigile peaks seda olukorda paremini kajastama ja ELi programmid tuleks vastavalt ümber korraldada; |
| --- | --- |

aj)

ergutada Moldova ametivõime tegelema täielikus või äärmises vaesuses elava 34,5 % elanikkonna vajadustega ja neid selles toetada; ELi abi Moldova Vabariigile peaks seda olukorda paremini kajastama ja ELi programmid tuleks vastavalt ümber korraldada;

| ak) | tagada, et majanduse taastumine peegeldub ka uute töökohtade loomises ja Moldova Vabariik jätkab lähenemist ELi tööturustandarditele, muu hulgas ametialase mittediskrimineerimise, tervishoidu ja ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

ak)

tagada, et majanduse taastumine peegeldub ka uute töökohtade loomises ja Moldova Vabariik jätkab lähenemist ELi tööturustandarditele, muu hulgas ametialase mittediskrimineerimise, tervishoidu ja ohutuse valdkonnas;

| al) | rõhutada Moldova ametivõimudele vajadust liberaliseerida lennuliiklusteenused, millel oleks märkimisväärne mõju Moldova ühiskonna liikuvusele; |
| --- | --- |

al)

rõhutada Moldova ametivõimudele vajadust liberaliseerida lennuliiklusteenused, millel oleks märkimisväärne mõju Moldova ühiskonna liikuvusele;

| am) | juhtida tähelepanu idapartnerluse raames ette võetud mitut riiki hõlmavatele positiivsetele algatustele, eeskätt terviklikule institutsioonide väljaarendamise programmile ja tollikoostöö meetmetele; |
| --- | --- |

am)

juhtida tähelepanu idapartnerluse raames ette võetud mitut riiki hõlmavatele positiivsetele algatustele, eeskätt terviklikule institutsioonide väljaarendamise programmile ja tollikoostöö meetmetele;

| an) | pakkuda Moldova Vabariigile piisavat finants- ja tehnilist abi tagamaks, et ta on võimeline täitma oma kohustusi, mis tulenevad läbirääkimistest assotsieerimislepingu üle ja selle täielikust rakendamisest, jätkates terviklikke institutsioonide väljaarendamise programme ja tagades, et ELi rahastamisprogrammid seda eesmärki kajastavad; |
| --- | --- |

an)

pakkuda Moldova Vabariigile piisavat finants- ja tehnilist abi tagamaks, et ta on võimeline täitma oma kohustusi, mis tulenevad läbirääkimistest assotsieerimislepingu üle ja selle täielikust rakendamisest, jätkates terviklikke institutsioonide väljaarendamise programme ja tagades, et ELi rahastamisprogrammid seda eesmärki kajastavad;

| ao) | suurendada ELi abi ja jagatavaid teadmisi Moldova Vabariigi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et võimaldada neil tagada sisemine järelevalve ja suurem vastutus valitsuse poolt läbiviidud reformide ning võetud kohustuste osas; |
| --- | --- |

ao)

suurendada ELi abi ja jagatavaid teadmisi Moldova Vabariigi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et võimaldada neil tagada sisemine järelevalve ja suurem vastutus valitsuse poolt läbiviidud reformide ning võetud kohustuste osas;

| ap) | lisada selged kriteeriumid assotsieerimislepingu rakendamiseks ja näha ette järelevalvemehhanismid, sealhulgas korrapäraste aruannete esitamine parlamendile; |
| --- | --- |

ap)

lisada selged kriteeriumid assotsieerimislepingu rakendamiseks ja näha ette järelevalvemehhanismid, sealhulgas korrapäraste aruannete esitamine parlamendile;

| aq) | kutsuda ELi kõrgetasemelist Moldova Vabariigi nõuanderühma üles andma Euroopa Parlamendile regulaarselt aru oma tegevusest; |
| --- | --- |

aq)

kutsuda ELi kõrgetasemelist Moldova Vabariigi nõuanderühma üles andma Euroopa Parlamendile regulaarselt aru oma tegevusest;

| ar) | ergutada süvakoostööd idapartnerlusega ja selle raames ning teavitada Euroopa Parlamenti regulaarselt selle käigust; |
| --- | --- |

ar)

ergutada süvakoostööd idapartnerlusega ja selle raames ning teavitada Euroopa Parlamenti regulaarselt selle käigust;

| as) | konsulteerida Euroopa Parlamendiga parlamentaarset koostööd puudutavate sätete osas; |
| --- | --- |

as)

konsulteerida Euroopa Parlamendiga parlamentaarset koostööd puudutavate sätete osas;

| at) | ergutada ELi läbirääkimismeeskonda jätkama tõhusat koostööd Euroopa Parlamendiga, andes edusammudest pidevat tagasisidet vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10, mille kohaselt Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel; |
| --- | --- |

at)

ergutada ELi läbirääkimismeeskonda jätkama tõhusat koostööd Euroopa Parlamendiga, andes edusammudest pidevat tagasisidet vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10, mille kohaselt Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, Euroopa välisteenistusele ja komisjonile ning teavitamise eesmärgil Moldova Vabariigile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, Euroopa välisteenistusele ja komisjonile ning teavitamise eesmärgil Moldova Vabariigile.

---

(1)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 54.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0385.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0025.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/114

---

Neljapäev, 15. september 2011Olukord Liibüas

P7_TA(2011)0386

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Liibüas

2013/C 51 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni 1970/2011 ja 17. märtsi 2011. aasta resolutsiooni 1973/2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni 1970/2011 ja 17. märtsi 2011. aasta resolutsiooni 1973/2011,

| — | võttes arvesse ELi ja Liibüa raamlepingu üle peetavate läbirääkimiste peatamist 22. veebruaril 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Liibüa raamlepingu üle peetavate läbirääkimiste peatamist 22. veebruaril 2011,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 18. juuli 2011. aasta järeldusi Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 18. juuli 2011. aasta järeldusi Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma konverentsi, mis toimus 1. septembril 2011. aastal Pariisis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma konverentsi, mis toimus 1. septembril 2011. aastal Pariisis,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Liibüa kohta, eelkõige 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni (1) ja 20. jaanuari 2011. aasta soovitust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Liibüa kohta, eelkõige 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni (1) ja 20. jaanuari 2011. aasta soovitust (2),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. septembri 2011. aasta avaldust Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. septembri 2011. aasta avaldust Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast kuus kuud kestnud võitlusi, milles on hukkunud tuhandeid inimesi ja mis on toonud kaasa tohutu humanitaariabi vajaduse ja kannatused, on Gaddafi režiim lõpu leidnud ja ajutine valitsus eesotsas rahvusliku üleminekunõukoguga on alustamas uue Liibüa ülesehitamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast kuus kuud kestnud võitlusi, milles on hukkunud tuhandeid inimesi ja mis on toonud kaasa tohutu humanitaariabi vajaduse ja kannatused, on Gaddafi režiim lõpu leidnud ja ajutine valitsus eesotsas rahvusliku üleminekunõukoguga on alustamas uue Liibüa ülesehitamist;

| B. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 1970 ja 1973 võeti vastu pärast julmi repressioone rahumeelsete meeleavaldajate vastu, sealhulgas jämedaid ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi ning Liibüa režiimi suutmatust toimida vastutustundlikult ja järgida rahvusvahelist õigust, et kaitsta Liibüa elanikkonda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 1970 ja 1973 võeti vastu pärast julmi repressioone rahumeelsete meeleavaldajate vastu, sealhulgas jämedaid ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi ning Liibüa režiimi suutmatust toimida vastutustundlikult ja järgida rahvusvahelist õigust, et kaitsta Liibüa elanikkonda;

| C. | arvestades, et riigid, kes soovivad ellu viia ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973, on moodustanud koalitsiooni; arvestades, et need volitused võttis teises etapis üle NATO; arvestades, et NATO juhitud õhurünnak Odyssey Dawn jätkub niikaua, kui on vaja kaitsta Liibüa tsiviilelanikkonda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et riigid, kes soovivad ellu viia ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973, on moodustanud koalitsiooni; arvestades, et need volitused võttis teises etapis üle NATO; arvestades, et NATO juhitud õhurünnak Odyssey Dawn jätkub niikaua, kui on vaja kaitsta Liibüa tsiviilelanikkonda;

| D. | arvestades, et rahvuslik üleminekunõukogu peab üheaegselt tegelema nii elanikkonna kõige pakilisemate humanitaarvajaduste täitmise, vägivalla lõpetamise ja õigusriigi rajamise kui ka riigi ülesehitamise ja toimiva demokraatia ehitamise raske ülesande täitmisega; arvestades, et rahvuslik üleminekunõukogu on andnud lubaduse liikuda kiirelt demokraatliku legitiimsuse suunas ning töötada välja põhiseadus ja korraldada kiiresti vabad ja õiglased valimised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvuslik üleminekunõukogu peab üheaegselt tegelema nii elanikkonna kõige pakilisemate humanitaarvajaduste täitmise, vägivalla lõpetamise ja õigusriigi rajamise kui ka riigi ülesehitamise ja toimiva demokraatia ehitamise raske ülesande täitmisega; arvestades, et rahvuslik üleminekunõukogu on andnud lubaduse liikuda kiirelt demokraatliku legitiimsuse suunas ning töötada välja põhiseadus ja korraldada kiiresti vabad ja õiglased valimised;

| E. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus andis 27. juunil 2011. aastal välja Muammar Gaddafi, tema poja Saif Al-Islam Gaddafi ja endise luureteenistuse juhi Abdullah Al-Senussi vahistamismääruse rahva ülestõusu algusest saadik toimepandud väidetavate inimsusevastaste kuritegude eest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus andis 27. juunil 2011. aastal välja Muammar Gaddafi, tema poja Saif Al-Islam Gaddafi ja endise luureteenistuse juhi Abdullah Al-Senussi vahistamismääruse rahva ülestõusu algusest saadik toimepandud väidetavate inimsusevastaste kuritegude eest;

| F. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul on Liibüa repressioonide algusest saadik 1 500 Liibüa põgenikku hukkunud katsel ületada Vahemerd, et jõuda Euroopasse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul on Liibüa repressioonide algusest saadik 1 500 Liibüa põgenikku hukkunud katsel ületada Vahemerd, et jõuda Euroopasse;

| G. | arvestades, et 1. septembril 2011. aastal toimus Pariisis nn Liibüa sõprade tippkohtumine, milles osales umbes 60 riiki ja rahvusvahelist organisatsiooni ja mis seadis endale eesmärgiks kooskõlastada rahvusvahelisi pingutusi Liibüa ülesehitamise abistamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1. septembril 2011. aastal toimus Pariisis nn Liibüa sõprade tippkohtumine, milles osales umbes 60 riiki ja rahvusvahelist organisatsiooni ja mis seadis endale eesmärgiks kooskõlastada rahvusvahelisi pingutusi Liibüa ülesehitamise abistamiseks;

| H. | arvestades, et EL on andnud humanitaarabi rohkem kui 152 miljoni euro ulatuses ning asepresident ja kõrge esindaja avas 22. mail 2011. aastal Banghāzīs ELi esinduse, et luua kontaktid Liibüa rahvusliku üleminekunõukoguga ja aidata Liibüal valmistuda järgmiseks demokraatiale ülemineku etapiks; arvestades, et 31. augustil 2011. aastal avati ELi esindus Tripolis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on andnud humanitaarabi rohkem kui 152 miljoni euro ulatuses ning asepresident ja kõrge esindaja avas 22. mail 2011. aastal Banghāzīs ELi esinduse, et luua kontaktid Liibüa rahvusliku üleminekunõukoguga ja aidata Liibüal valmistuda järgmiseks demokraatiale ülemineku etapiks; arvestades, et 31. augustil 2011. aastal avati ELi esindus Tripolis;

| I. | arvestades, et demokraatlik, stabiilne, jõukas ja rahumeelne Põhja-Aafrika on ELi jaoks ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demokraatlik, stabiilne, jõukas ja rahumeelne Põhja-Aafrika on ELi jaoks ülimalt tähtis;

| 1. | loodab, et lõpeb kuus kuud kestnud konflikt Liibüas ning väljendab heameelt selle üle, et on langenud Muammar Gaddafi 42 aastat võimul püsinud autokraatlik režiim, mis on põhjustanud Liibüa rahvale tohutuid pikaajalisi kannatusi; tunnustab Liibüa rahvast julguse ja otsusekindluse eest ning rõhutab, et Liibüa rahva vabad ja suveräänsed püüdlused peaksid olema üleminekuprotsessi tõukejõuks, sest ainult tugev kohalik isevastutus tagab selle õnnestumise; |
| --- | --- |

1.

loodab, et lõpeb kuus kuud kestnud konflikt Liibüas ning väljendab heameelt selle üle, et on langenud Muammar Gaddafi 42 aastat võimul püsinud autokraatlik režiim, mis on põhjustanud Liibüa rahvale tohutuid pikaajalisi kannatusi; tunnustab Liibüa rahvast julguse ja otsusekindluse eest ning rõhutab, et Liibüa rahva vabad ja suveräänsed püüdlused peaksid olema üleminekuprotsessi tõukejõuks, sest ainult tugev kohalik isevastutus tagab selle õnnestumise;

| 2. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles töötama välja tõelise, tõhusa ja usaldusväärse ühisstrateegia Liibüa suhtes ning kutsub ELi liikmesriike üles seda strateegiat ellu viima ja hoiduma ühepoolsetest meetmetest või algatustest, mis võiksid strateegiat kahjustada; kutsub ELi ja liikmesriike üles pakkuma täielikku toetust üleminekuprotsessile, mis peab nüüd algama, et luua kooskõlastatud viisil vaba, demokraatlik ja jõukas Liibüa, ning vältima kattumusi ja järgima mitmepoolset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

2.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles töötama välja tõelise, tõhusa ja usaldusväärse ühisstrateegia Liibüa suhtes ning kutsub ELi liikmesriike üles seda strateegiat ellu viima ja hoiduma ühepoolsetest meetmetest või algatustest, mis võiksid strateegiat kahjustada; kutsub ELi ja liikmesriike üles pakkuma täielikku toetust üleminekuprotsessile, mis peab nüüd algama, et luua kooskõlastatud viisil vaba, demokraatlik ja jõukas Liibüa, ning vältima kattumusi ja järgima mitmepoolset lähenemisviisi;

| 3. | väljendab täielikku toetust rahvuslikule üleminekunõukogule tema raskes ülesandes ehitada üles kõiki liibüalasi esindav uus riik; väljendab heameelt rahvusliku üleminekunõukogu hiljutiste tunnustamiste üle ning kutsub kõiki ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles seda eeskuju järgima; väljendab heameelt selle üle, et ÜRO Julgeolekunõukogu kõik alalised liikmed, hiljuti ka Hiina, on tunnustanud rahvuslikku üleminekunõukogu Liibüa õiguspärase võimu kandjana; nõuab tungivalt, et kõik Aafrika Liidu riigid tunnustaksid rahvuslikku üleminekunõukogu; kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles võtma täieliku vastutuse Liibüa rahva julgeoleku ja heaolu eest, tegutsema läbipaistvalt ja täielikus kooskõlas nii demokraatia põhimõtete kui ka rahvusvahelise humanitaarõigusega; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu ja komisjoni üles edendama senisest enam suhteid rahvusliku üleminekunõukoguga ning abistama Liibüa uusi ametivõime ühtse, demokraatliku ja pluralistliku Liibüa ülesehitamisel, kus inimõigused, põhivabadused ja õigus oleks tagatud kõikidele Liibüa kodanikele ning võõrtöötajatele ja põgenikele; |
| --- | --- |

3.

väljendab täielikku toetust rahvuslikule üleminekunõukogule tema raskes ülesandes ehitada üles kõiki liibüalasi esindav uus riik; väljendab heameelt rahvusliku üleminekunõukogu hiljutiste tunnustamiste üle ning kutsub kõiki ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles seda eeskuju järgima; väljendab heameelt selle üle, et ÜRO Julgeolekunõukogu kõik alalised liikmed, hiljuti ka Hiina, on tunnustanud rahvuslikku üleminekunõukogu Liibüa õiguspärase võimu kandjana; nõuab tungivalt, et kõik Aafrika Liidu riigid tunnustaksid rahvuslikku üleminekunõukogu; kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles võtma täieliku vastutuse Liibüa rahva julgeoleku ja heaolu eest, tegutsema läbipaistvalt ja täielikus kooskõlas nii demokraatia põhimõtete kui ka rahvusvahelise humanitaarõigusega; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu ja komisjoni üles edendama senisest enam suhteid rahvusliku üleminekunõukoguga ning abistama Liibüa uusi ametivõime ühtse, demokraatliku ja pluralistliku Liibüa ülesehitamisel, kus inimõigused, põhivabadused ja õigus oleks tagatud kõikidele Liibüa kodanikele ning võõrtöötajatele ja põgenikele;

| 4. | rõhutab, et inimsusevastased kuriteod ei tohi jääda karistamata ning Muammar Gaddafi ja tema režiimi liikmed tuleb võtta vastutusele ning viia õigusriigi põhimõtete kohaselt kuritegude eest kohtu ette; nõuab tungivalt, et rahvusliku üleminekunõukogu võitlejad hoiduksid kättemaksust ja kohtuvälistest hukkamistest; loodab, et kui kohut mõistetakse Liibüas diktatuuri ajal kuritegusid toime pannud isikute üle, siis tehakse seda kõikide kuritegude eest, mitte ainult nende eest, mille kohta on neile süüdistuse esitanud Rahvusvaheline Kriminaalkohus; loodab samuti, et Liibüa kohtud ja menetlused on täielikus kooskõlas õiglase kohtupidamise rahvusvaheliste normidega, mis hõlmab läbipaistvuse tagamist rahvusvahelistele vaatlejatele ja surmanuhtluse välistamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et inimsusevastased kuriteod ei tohi jääda karistamata ning Muammar Gaddafi ja tema režiimi liikmed tuleb võtta vastutusele ning viia õigusriigi põhimõtete kohaselt kuritegude eest kohtu ette; nõuab tungivalt, et rahvusliku üleminekunõukogu võitlejad hoiduksid kättemaksust ja kohtuvälistest hukkamistest; loodab, et kui kohut mõistetakse Liibüas diktatuuri ajal kuritegusid toime pannud isikute üle, siis tehakse seda kõikide kuritegude eest, mitte ainult nende eest, mille kohta on neile süüdistuse esitanud Rahvusvaheline Kriminaalkohus; loodab samuti, et Liibüa kohtud ja menetlused on täielikus kooskõlas õiglase kohtupidamise rahvusvaheliste normidega, mis hõlmab läbipaistvuse tagamist rahvusvahelistele vaatlejatele ja surmanuhtluse välistamist;

| 5. | nõuab tungivalt, et kõik riigid, eelkõige Liibüa naabrid, teeksid koostööd Liibüa uute ametivõimude ja rahvusvaheliste kohtutega, eelkõige Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et tuua Gaddafi ja tema lähikondsed kohtu ette; tuletab meelde, et näiteks Niger ja Burkina Faso on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriigid ja seetõttu on neil kohustus teha kohtuga koostööd ning anda Gaddafi ja tema sugulased, kellele on esitatud süüdistus, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule välja, kui nad sisenevad nende territooriumile; peab kahetsusväärseks, et Guinea Bissau on Gaddafile varjupaika pakkunud ning hoiatab, et see oleks vastuolus kohustustega, mis Guinea Bissau on võtnud Cotonou lepinguga; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et kõik riigid, eelkõige Liibüa naabrid, teeksid koostööd Liibüa uute ametivõimude ja rahvusvaheliste kohtutega, eelkõige Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et tuua Gaddafi ja tema lähikondsed kohtu ette; tuletab meelde, et näiteks Niger ja Burkina Faso on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriigid ja seetõttu on neil kohustus teha kohtuga koostööd ning anda Gaddafi ja tema sugulased, kellele on esitatud süüdistus, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule välja, kui nad sisenevad nende territooriumile; peab kahetsusväärseks, et Guinea Bissau on Gaddafile varjupaika pakkunud ning hoiatab, et see oleks vastuolus kohustustega, mis Guinea Bissau on võtnud Cotonou lepinguga;

| 6. | väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et 1. septembril 2011.aastal Pariisis toimunud nn Liibüa sõprade tippkohtumisel võtsid riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid kohustuse viivitamata vabastada 15 miljardi USA dollari ulatuses Liibüa külmutatud varasid ning ELi otsuse üle tühistada 28 Liibüa ettevõttele, sealhulgas sadamatele, naftaettevõtetele ja pankadele kehtestatud sanktsioonid; kutsub ELi liikmesriike üles taotlema ÜRO Julgeolekunõukogult luba vabastada Liibüa seni veel külmutatud varad, et aidata rahvuslikul üleminekunõukogul riiki juhtima asuda, mis on praegusel üleminekuperioodil väga oluline, ning kutsub eriti liikmesriike üles täitma Pariisi konverentsil antud lubadusi; nõuab, et viidaks läbi rahvusvaheline uurimine, et teha kindlaks, kus asuvad Gaddafi perekonna varastatud varad ja raha, mis tuleks Liibüale tagastada; |
| --- | --- |

6.

väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et 1. septembril 2011.aastal Pariisis toimunud nn Liibüa sõprade tippkohtumisel võtsid riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid kohustuse viivitamata vabastada 15 miljardi USA dollari ulatuses Liibüa külmutatud varasid ning ELi otsuse üle tühistada 28 Liibüa ettevõttele, sealhulgas sadamatele, naftaettevõtetele ja pankadele kehtestatud sanktsioonid; kutsub ELi liikmesriike üles taotlema ÜRO Julgeolekunõukogult luba vabastada Liibüa seni veel külmutatud varad, et aidata rahvuslikul üleminekunõukogul riiki juhtima asuda, mis on praegusel üleminekuperioodil väga oluline, ning kutsub eriti liikmesriike üles täitma Pariisi konverentsil antud lubadusi; nõuab, et viidaks läbi rahvusvaheline uurimine, et teha kindlaks, kus asuvad Gaddafi perekonna varastatud varad ja raha, mis tuleks Liibüale tagastada;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et ELi näitas kiirelt oma kohalolekut Tripolis veidi aega pärast linna vabastamist ning avas pealinnas ELi esinduse; loodab, et ELi esindus komplekteeritakse võimalikult kiiresti, et jätkata Banghāzīs asuva ELi esinduse tehtud olulist tööd ning veelgi edendada suhteid rahvusliku üleminekunõukoguga ja abistada Liibüa uusi ametivõime Liibüa rahva kõige pakilisemate vajaduste täitmisel; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et ELi näitas kiirelt oma kohalolekut Tripolis veidi aega pärast linna vabastamist ning avas pealinnas ELi esinduse; loodab, et ELi esindus komplekteeritakse võimalikult kiiresti, et jätkata Banghāzīs asuva ELi esinduse tehtud olulist tööd ning veelgi edendada suhteid rahvusliku üleminekunõukoguga ja abistada Liibüa uusi ametivõime Liibüa rahva kõige pakilisemate vajaduste täitmisel;

| 8. | soovitab saata viivitamata Liibüasse Euroopa Parlamendi delegatsioon, et hinnata olukorda, edastada toetus- ja solidaarsussõnumit ning arendada dialoogi rahvusliku üleminekunõukogu, kodanikuühiskonna ja muude peamiste kohalike sidusrühmadega; |
| --- | --- |

8.

soovitab saata viivitamata Liibüasse Euroopa Parlamendi delegatsioon, et hinnata olukorda, edastada toetus- ja solidaarsussõnumit ning arendada dialoogi rahvusliku üleminekunõukogu, kodanikuühiskonna ja muude peamiste kohalike sidusrühmadega;

| 9. | rõhutab, et rahvusliku üleminekunõukogu ajutise valitsuse usaldusväärsus sõltub tema suutlikkusest lahendada kõige pakilisemaid küsimusi ning luua samal ajal tingimused demokraatlike institutsioonide loomiseks; kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles algatama võimalikult läbipaistvat ja kaasavat protsessi, millesse on kaasatud kõik peamised sidusrühmad riigi kõikidest osadest, et panna alus legitiimsusele ja rahvuslikule konsensusele ning vältida nii piirkondlikke, etnilisi või hõimudevahelisi konflikte, mis võiksid uuesti vägivalda tekitada; kutsub Liibüa rahvuslikku üleminekunõukogu üles tagama Liibüa ühiskonna kaasamise täies ulatuses ning andma demokraatiale ülemineku protsessi käigus naistele ja vähemustele suuremad õigused, toetades nende osalemist kodanikuühiskonnas, meedias, erakondades ning kõikvõimalikes otsuseid tegevates poliitilistes ja majanduslikes organites; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et rahvusliku üleminekunõukogu ajutise valitsuse usaldusväärsus sõltub tema suutlikkusest lahendada kõige pakilisemaid küsimusi ning luua samal ajal tingimused demokraatlike institutsioonide loomiseks; kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles algatama võimalikult läbipaistvat ja kaasavat protsessi, millesse on kaasatud kõik peamised sidusrühmad riigi kõikidest osadest, et panna alus legitiimsusele ja rahvuslikule konsensusele ning vältida nii piirkondlikke, etnilisi või hõimudevahelisi konflikte, mis võiksid uuesti vägivalda tekitada; kutsub Liibüa rahvuslikku üleminekunõukogu üles tagama Liibüa ühiskonna kaasamise täies ulatuses ning andma demokraatiale ülemineku protsessi käigus naistele ja vähemustele suuremad õigused, toetades nende osalemist kodanikuühiskonnas, meedias, erakondades ning kõikvõimalikes otsuseid tegevates poliitilistes ja majanduslikes organites;

| 10. | võtab teadmiseks Amnesty Internationali hiljutise aruande ning kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles saavutama kontrolli relvastatud rühmituste üle ja desarmeerima need, peatama inimõiguste rikkumised ning algatama teadaolevate sõjakuritegude uurimine, et vältida vägivalla ja kättemaksu nõiaringi sattumist; kutsub uusi ametivõime üles viima kõik kinnipidamiskeskused viivitamatult siseasjade ja inimõiguste ministeeriumi kontrolli alla ning tagama, et vahistamisi teostavad üksnes ametiasutused ja vastutuselevõtmisele järgneb õiglane kohtumõistmine vastavalt rahvusvahelistele normidele; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks Amnesty Internationali hiljutise aruande ning kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles saavutama kontrolli relvastatud rühmituste üle ja desarmeerima need, peatama inimõiguste rikkumised ning algatama teadaolevate sõjakuritegude uurimine, et vältida vägivalla ja kättemaksu nõiaringi sattumist; kutsub uusi ametivõime üles viima kõik kinnipidamiskeskused viivitamatult siseasjade ja inimõiguste ministeeriumi kontrolli alla ning tagama, et vahistamisi teostavad üksnes ametiasutused ja vastutuselevõtmisele järgneb õiglane kohtumõistmine vastavalt rahvusvahelistele normidele;

| 11. | võtab teadmiseks rahvusliku üleminekunõukogu esimees Jalili Tripolis peetud kõne, milles ta kuulutas, et Liibüast saab mõõdukas islamiriik seda peegeldava põhiseadusega ning et Liibüa tunnustab naiste osalemist avalikus elus; loodab, et rahvuslik üleminekunõukogu täidab oma kohustused ja lubadused ehitada üles salliv, ühtne ja demokraatlik Liibüa riik, kus kaitstakse kõigi Liibüa kodanike ning võõrtöötajate ja välismaalaste üldisi inimõigusi; kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles aktiivselt soodustama naiste ja noorte osalemist poliitilistes protsessides ning kaasama neid sellistesse protsessidesse, et ehitada üles erakonnad ja demokraatlikud institutsioonid; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks rahvusliku üleminekunõukogu esimees Jalili Tripolis peetud kõne, milles ta kuulutas, et Liibüast saab mõõdukas islamiriik seda peegeldava põhiseadusega ning et Liibüa tunnustab naiste osalemist avalikus elus; loodab, et rahvuslik üleminekunõukogu täidab oma kohustused ja lubadused ehitada üles salliv, ühtne ja demokraatlik Liibüa riik, kus kaitstakse kõigi Liibüa kodanike ning võõrtöötajate ja välismaalaste üldisi inimõigusi; kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles aktiivselt soodustama naiste ja noorte osalemist poliitilistes protsessides ning kaasama neid sellistesse protsessidesse, et ehitada üles erakonnad ja demokraatlikud institutsioonid;

| 12. | nõuab, et rahvuslik üleminekunõukogu alustaks viivitamatult õigusemõistmise ja rahvusliku lepitamise protsessi; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles saatma Liibüasse vahendamisele ja dialoogi pidamisele spetsialiseerunud eksperte ja koolitajaid, et abistada rahvuslikku üleminekunõukogu ja teisi Liibüa osalejaid; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et rahvuslik üleminekunõukogu alustaks viivitamatult õigusemõistmise ja rahvusliku lepitamise protsessi; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles saatma Liibüasse vahendamisele ja dialoogi pidamisele spetsialiseerunud eksperte ja koolitajaid, et abistada rahvuslikku üleminekunõukogu ja teisi Liibüa osalejaid;

| 13. | rõhutab, kui oluline on uurida kõiki inimõiguste rikkumisi olenemata sellest, kes on nende toimepanijad; on seisukohal, et see peaks olema lepitusprotsessi oluline osa liibüalaste endi juhitavas riigis; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on uurida kõiki inimõiguste rikkumisi olenemata sellest, kes on nende toimepanijad; on seisukohal, et see peaks olema lepitusprotsessi oluline osa liibüalaste endi juhitavas riigis;

| 14. | kutsub kõiki rahvusliku üleminekunõukogu relvajõude üles järgima sõjavangide, eelkõige Gaddafi allesjäänud sõdurite ja palgasõdurite kohtlemisel rahvusvahelist humanitaarõigust; nõuab tungivalt, et rahvuslik üleminekunõukogu vabastaks viivitamata Aafrika võõrtöötajad ja mustanahalised liibüalased, kes peeti meelevaldselt kinni seetõttu, et neid peeti Gaddafi teenistuses olevateks palgasõduriteks, ning tooks kuritegude toimepanijad sõltumatu kohtu ette; |
| --- | --- |

14.

kutsub kõiki rahvusliku üleminekunõukogu relvajõude üles järgima sõjavangide, eelkõige Gaddafi allesjäänud sõdurite ja palgasõdurite kohtlemisel rahvusvahelist humanitaarõigust; nõuab tungivalt, et rahvuslik üleminekunõukogu vabastaks viivitamata Aafrika võõrtöötajad ja mustanahalised liibüalased, kes peeti meelevaldselt kinni seetõttu, et neid peeti Gaddafi teenistuses olevateks palgasõduriteks, ning tooks kuritegude toimepanijad sõltumatu kohtu ette;

| 15. | kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles kaitsma vähemuste ja haavatavate rühmade õigusi, sealhulgas tuhandeid Sahara-taguse Aafrika migrante, kes kannatavad ahistamise all pelgalt oma nahavärvi tõttu, ning tagama Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni keskustes või muudes ajutistes laagrites viibivate migrantide kaitse ja evakueerimise; kutsub sellega seoses asepresidenti ja kõrget esindajat üles andma rahvuslikule üleminekunõukogule ELi abi vahendamisel, et tegeleda selle pakilise probleemiga inimõiguste ja humanitaarabi standardite kohaselt; kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni üles andma abi, et asustada ümber endiselt Tuneesia ja teiste riikide piiril asuvates laagrites elavad põgenikud, kes põgenesid konflikti eest ja kelle elu oleks Liibüasse tagasipöördumisel ohus; |
| --- | --- |

15.

kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles kaitsma vähemuste ja haavatavate rühmade õigusi, sealhulgas tuhandeid Sahara-taguse Aafrika migrante, kes kannatavad ahistamise all pelgalt oma nahavärvi tõttu, ning tagama Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni keskustes või muudes ajutistes laagrites viibivate migrantide kaitse ja evakueerimise; kutsub sellega seoses asepresidenti ja kõrget esindajat üles andma rahvuslikule üleminekunõukogule ELi abi vahendamisel, et tegeleda selle pakilise probleemiga inimõiguste ja humanitaarabi standardite kohaselt; kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni üles andma abi, et asustada ümber endiselt Tuneesia ja teiste riikide piiril asuvates laagrites elavad põgenikud, kes põgenesid konflikti eest ja kelle elu oleks Liibüasse tagasipöördumisel ohus;

| 16. | rõhutab, et Liibüa rahvas algatas ise revolutsiooni ja näitas teed tulevikku; on seisukohal, et Liibüa tulevik peab olema kindlalt Liibüa rahva kätes, sest see tagab Liibüa täieliku suveräänsuse; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et Liibüa rahvas algatas ise revolutsiooni ja näitas teed tulevikku; on seisukohal, et Liibüa tulevik peab olema kindlalt Liibüa rahva kätes, sest see tagab Liibüa täieliku suveräänsuse;

| 17. | rõhutab, et Liibüa poliitilisele üleminekule ja riigi ülesehitusele rahvusvahelise toetuse tagamisel on ÜRO-l koordineeriv roll kooskõlas Liibüa ootustega, mida ta väljendas eelkõige Pariisi konverentsil; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Liibüa poliitilisele üleminekule ja riigi ülesehitusele rahvusvahelise toetuse tagamisel on ÜRO-l koordineeriv roll kooskõlas Liibüa ootustega, mida ta väljendas eelkõige Pariisi konverentsil;

| 18. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni ja ELi liikmesriike üles andma abi, et kujundada ümber Liibüa julgeolekusektor, sealhulgas politsei ja relvajõud ning desarmeerida, demobiliseerida ja taasintegreerida endised võitlejad ning tugevdada piirikontrolli ja kontrolli relvade salakaubaveo üle koostöös naaberriikidega; on sügavas mures võitlejate ja tsiviilisikute valduses olevate hulgaliste relvade pärast, mis seavad ohtu elanikkonna, eelkõige selliste haavatavate rühmade elu, nagu naised ja lapsed; |
| --- | --- |

18.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni ja ELi liikmesriike üles andma abi, et kujundada ümber Liibüa julgeolekusektor, sealhulgas politsei ja relvajõud ning desarmeerida, demobiliseerida ja taasintegreerida endised võitlejad ning tugevdada piirikontrolli ja kontrolli relvade salakaubaveo üle koostöös naaberriikidega; on sügavas mures võitlejate ja tsiviilisikute valduses olevate hulgaliste relvade pärast, mis seavad ohtu elanikkonna, eelkõige selliste haavatavate rühmade elu, nagu naised ja lapsed;

| 19. | rõhutab, kui tähtis on Liibüa konflikti edukas lahendamine sellele piirkonnale ja Araabia kevade kontekstis; nõuab tungivalt, et piirkonna teiste riikide juhid võtaksid Liibüalt õppust ja märkaksid järjest rohkemaid rahvaliikumisi, kes nõuavad oma õiguste ja vabaduste austamist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtis on Liibüa konflikti edukas lahendamine sellele piirkonnale ja Araabia kevade kontekstis; nõuab tungivalt, et piirkonna teiste riikide juhid võtaksid Liibüalt õppust ja märkaksid järjest rohkemaid rahvaliikumisi, kes nõuavad oma õiguste ja vabaduste austamist;

| 20. | kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles järgima sisemaises mäetööstuses kõrgeid läbipaistvuse standardeid, et Liibüa loodusvaradest saaksid kasu kõik Liibüa elanikud; |
| --- | --- |

20.

kutsub rahvuslikku üleminekunõukogu üles järgima sisemaises mäetööstuses kõrgeid läbipaistvuse standardeid, et Liibüa loodusvaradest saaksid kasu kõik Liibüa elanikud;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele, Aafrika Liidule, Araabia Riikide Liigale ja Liibüa rahvuslikule üleminekunõukogule. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele, Aafrika Liidule, Araabia Riikide Liigale ja Liibüa rahvuslikule üleminekunõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0095.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0020.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/118

---

Neljapäev, 15. september 2011Olukord Süürias

P7_TA(2011)0387

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias

2013/C 51 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 19. augusti 2011. aasta avaldust Süüria olukorra ja rahvusvahelise üldsuse reageerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 19. augusti 2011. aasta avaldust Süüria olukorra ja rahvusvahelise üldsuse reageerimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu otsust 2011/522/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta, võttes arvesse nõukogu otsust 2011/523/EL, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine, ja nõukogu 2. septembri 2011. aasta määrust (EL) nr 878/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsust 2011/522/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta, võttes arvesse nõukogu otsust 2011/523/EL, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine, ja nõukogu 2. septembri 2011. aasta määrust (EL) nr 878/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. ja 31. juuli, 1., 4., 18., 19., 23., ja 30. augusti ning 2. septembri 2011. aasta avaldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. ja 31. juuli, 1., 4., 18., 19., 23., ja 30. augusti ning 2. septembri 2011. aasta avaldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühist teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele „Uus lähenemisviis muutustele naaberriikides”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühist teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele „Uus lähenemisviis muutustele naaberriikides”,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 3. augusti 2011. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 3. augusti 2011. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 23. augusti 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 23. augusti 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Süüria on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Süüria on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates vägivaldsetest aktsioonidest rahumeelsete protestijate vastu, mis algasid Süürias märtsis 2011, ja hoolimata 21. aprillil 2011. aastal valitsuse teatatud eriolukorra tühistamisest, on süstemaatilised tapmised, vägivald ja piinamine oluliselt suurenenud ning Süüria armee ja julgeolekujõud jätkavad sihtmärgistatud tapmisi, piinamist ja massilisi arreteerimisi; arvestades, et ÜRO hinnangul on üle 2 600 inimese kaotanud elu, vigastatuid on veelgi rohkem ja tuhandeid on kinni peetud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates vägivaldsetest aktsioonidest rahumeelsete protestijate vastu, mis algasid Süürias märtsis 2011, ja hoolimata 21. aprillil 2011. aastal valitsuse teatatud eriolukorra tühistamisest, on süstemaatilised tapmised, vägivald ja piinamine oluliselt suurenenud ning Süüria armee ja julgeolekujõud jätkavad sihtmärgistatud tapmisi, piinamist ja massilisi arreteerimisi; arvestades, et ÜRO hinnangul on üle 2 600 inimese kaotanud elu, vigastatuid on veelgi rohkem ja tuhandeid on kinni peetud;

| B. | arvestades, et ülemvoliniku teabekogumismissioonil 19. augustil 2011. aastal leiti tõendeid sadade kiirhukkamiste, meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona kasutamise, protestimeeleavalduste ajal täpsuslaskurite laiaulatusliku kasutamise, igas vanuses inimeste vahistamise ja piinamise, julgeolekujõudude poolt linnade blokeerimise ning veejuhtmete purustamise kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülemvoliniku teabekogumismissioonil 19. augustil 2011. aastal leiti tõendeid sadade kiirhukkamiste, meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona kasutamise, protestimeeleavalduste ajal täpsuslaskurite laiaulatusliku kasutamise, igas vanuses inimeste vahistamise ja piinamise, julgeolekujõudude poolt linnade blokeerimise ning veejuhtmete purustamise kohta;

| C. | arvestades, et Süüria Araabia Vabariigi valitsus võttis endale kohustuseks viia läbi demokraatlikud ja ühiskondlikud reformid, aga ei ole teinud selleks vajalikke samme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Süüria Araabia Vabariigi valitsus võttis endale kohustuseks viia läbi demokraatlikud ja ühiskondlikud reformid, aga ei ole teinud selleks vajalikke samme;

| D. | arvestades, et paljud süürlased peavad taluma vägivalla ja ümberasustamiste tõttu halvenevat humanitaarolukorda; arvestades, et Süüria naaberriigid ja rahvusvaheline üldsus teevad suuri jõupingutusi selleks, et hoida ära humanitaarkriisi veelgi tõsisemaks muutumine ja laienemine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljud süürlased peavad taluma vägivalla ja ümberasustamiste tõttu halvenevat humanitaarolukorda; arvestades, et Süüria naaberriigid ja rahvusvaheline üldsus teevad suuri jõupingutusi selleks, et hoida ära humanitaarkriisi veelgi tõsisemaks muutumine ja laienemine;

| E. | arvestades, et Süüria kriis ohustab stabiilsust ja julgeolekut kogu Lähis-Ida piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Süüria kriis ohustab stabiilsust ja julgeolekut kogu Lähis-Ida piirkonnas;

| F. | arvestades, et EL on võtnud Süüria valitsuse suhtes vastu piiravad meetmed, kuna valitsus kasutab Süüria rahva vastu üha rohkem jõhkraid repressioone, ning arvestades, et EL kaalub nende sanktsioonide laiendamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on võtnud Süüria valitsuse suhtes vastu piiravad meetmed, kuna valitsus kasutab Süüria rahva vastu üha rohkem jõhkraid repressioone, ning arvestades, et EL kaalub nende sanktsioonide laiendamist;

| G. | arvestades, et assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel ei ole kunagi allkirjastatud; arvestades, et selle lepingu allkirjastamist on alates 2009. aasta oktoobrist Süüria palvel edasi lükatud; arvestades, et nõukogu otsustas selles valdkonnas edasisi meetmeid mitte võtta ning kehtiva koostöölepingu kohaldamise osaliselt katkestada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel ei ole kunagi allkirjastatud; arvestades, et selle lepingu allkirjastamist on alates 2009. aasta oktoobrist Süüria palvel edasi lükatud; arvestades, et nõukogu otsustas selles valdkonnas edasisi meetmeid mitte võtta ning kehtiva koostöölepingu kohaldamise osaliselt katkestada;

| H. | arvestades, et Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja pakutud uus lähenemisviis, milles võetakse arvesse muutusi naaberriikides, põhineb vastastikusel vastutusel ja ühisel tahtel järgida selliseid universaalseid väärtusi nagu inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja pakutud uus lähenemisviis, milles võetakse arvesse muutusi naaberriikides, põhineb vastastikusel vastutusel ja ühisel tahtel järgida selliseid universaalseid väärtusi nagu inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte;

| I. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu võttis 23. augustil 2011. aastal vastu resolutsiooni, milles nõutakse sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni lähetamist, et uurida Süürias toimuvaid inimõiguste rikkumisi, mis võivad olla inimsusvastased kuriteod; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu võttis 23. augustil 2011. aastal vastu resolutsiooni, milles nõutakse sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni lähetamist, et uurida Süürias toimuvaid inimõiguste rikkumisi, mis võivad olla inimsusvastased kuriteod;

| 1. | mõistab otsustavalt hukka üha laieneva jõukasutuse rahumeelsete protestijate vastu ning demokraatliku liikumise aktivistide, inimõiguslaste ja ajakirjanike jõhkra ja süstemaatilise tagakiusamise; väljendab kõige sügavamat muret Süüria võimude toime pandud ränkade inimõiguste rikkumiste, sealhulgas massiliste vahistamiste, kohtuotsuseta hukkamiste, omavoliliste vahistamiste, inimeste kadumise ja piinamise pärast; |
| --- | --- |

1.

mõistab otsustavalt hukka üha laieneva jõukasutuse rahumeelsete protestijate vastu ning demokraatliku liikumise aktivistide, inimõiguslaste ja ajakirjanike jõhkra ja süstemaatilise tagakiusamise; väljendab kõige sügavamat muret Süüria võimude toime pandud ränkade inimõiguste rikkumiste, sealhulgas massiliste vahistamiste, kohtuotsuseta hukkamiste, omavoliliste vahistamiste, inimeste kadumise ja piinamise pärast;

| 2. | väljendab sügavat kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust oma õiguste eest võitleva Süüria rahvaga, tunnustab rahva julgust ja otsustavust ning toetab nende püüdlusi saavutada täielik õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning kindlustada paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust oma õiguste eest võitleva Süüria rahvaga, tunnustab rahva julgust ja otsustavust ning toetab nende püüdlusi saavutada täielik õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning kindlustada paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused;

| 3. | toetab nõukogu 18. juuli 2011. aasta järeldusi, mille kohaselt Süüria valitsus seab oma õiguspärasuse kahtluse alla, kui ta valib lubatud laiaulatuslike reformide asemel repressiooni; kutsub president Bashar al-Assadi ja tema valitsust loobuma võimust viivitamatult ega poolda karistamatust; |
| --- | --- |

3.

toetab nõukogu 18. juuli 2011. aasta järeldusi, mille kohaselt Süüria valitsus seab oma õiguspärasuse kahtluse alla, kui ta valib lubatud laiaulatuslike reformide asemel repressiooni; kutsub president Bashar al-Assadi ja tema valitsust loobuma võimust viivitamatult ega poolda karistamatust;

| 4. | nõuab veel kord, et lõpetataks vägivaldsed rünnakud rahumeelsete meeleavaldajate vastu ja nende perekondade ahistamine, vabastataks kõik kinnipeetud meeleavaldajad, poliitvangid, inimõiguslased ja ajakirjanikud, ning nõuab rahvusvaheliste humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonide ja ka rahvusvahelise meedia täielikku juurdepääsu riigile; nõuab, et Süüria ametivõimud lõpetaksid valitsuse tsensuuri riigisiseste ja välismaa väljaannete üle ning valitsuse represseeriva kontrolli ajalehtede ja muude väljaannete üle ning kaotaksid piirangud internetilt ja mobiilsidevõrkudelt; |
| --- | --- |

4.

nõuab veel kord, et lõpetataks vägivaldsed rünnakud rahumeelsete meeleavaldajate vastu ja nende perekondade ahistamine, vabastataks kõik kinnipeetud meeleavaldajad, poliitvangid, inimõiguslased ja ajakirjanikud, ning nõuab rahvusvaheliste humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonide ja ka rahvusvahelise meedia täielikku juurdepääsu riigile; nõuab, et Süüria ametivõimud lõpetaksid valitsuse tsensuuri riigisiseste ja välismaa väljaannete üle ning valitsuse represseeriva kontrolli ajalehtede ja muude väljaannete üle ning kaotaksid piirangud internetilt ja mobiilsidevõrkudelt;

| 5. | kordab oma nõuet, et Süüria julgeolekujõude toime pandud tapmisi, arreteerimisi, meelevaldseid kinnipidamisi ja väidetavaid vägivaldseid kadumisi ning piinamisjuhtumeid uuritaks sõltumatute, läbipaistvate ja tõhusate menetluste abil, et kindlustada kõnealuste tegude toimepanijate vastutuselevõtmine; väljendab heameelt ÜRO inimõiguste nõukogus hiljuti vastu võetud resolutsiooni üle, milles nõutakse sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni lähetamist Süüriasse, et uurida kõiki väidetavaid rahvusvaheliste inimõiguste rikkumisi, mis valitsus on toime pannud alates märtsist 2011, et teha kindlaks kõnealuste kuritegude ja rikkumiste asjaolud, tuvastada nende tegude eest vastutajad ning tagada kuritegude toimepanijate vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

5.

kordab oma nõuet, et Süüria julgeolekujõude toime pandud tapmisi, arreteerimisi, meelevaldseid kinnipidamisi ja väidetavaid vägivaldseid kadumisi ning piinamisjuhtumeid uuritaks sõltumatute, läbipaistvate ja tõhusate menetluste abil, et kindlustada kõnealuste tegude toimepanijate vastutuselevõtmine; väljendab heameelt ÜRO inimõiguste nõukogus hiljuti vastu võetud resolutsiooni üle, milles nõutakse sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni lähetamist Süüriasse, et uurida kõiki väidetavaid rahvusvaheliste inimõiguste rikkumisi, mis valitsus on toime pannud alates märtsist 2011, et teha kindlaks kõnealuste kuritegude ja rikkumiste asjaolud, tuvastada nende tegude eest vastutajad ning tagada kuritegude toimepanijate vastutuselevõtmine;

| 6. | nõuab samas kiiret, tõelist ja kaasavat poliitilist protsessi, milles osalevad kõik demokraatlikud poliitilised toimijad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ja mis oleks aluseks rahumeelsele ja pöördumatule demokraatiale üleminekule Süürias; väljendab sellega seoses heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 3. augusti 2011. aasta avalduse üle, milles rõhutatakse, et Süüria praegust kriisi saab lahendada ainult kaasava ja Süüria juhitud poliitilise protsessi kaudu; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid ja eriti Venemaad ja Hiinat võtma vastu resolutsiooni, milles mõistetakse hukka Süüria valitsuse poolt surmava jõu kasutamine ja milles nõutakse jõu kasutamise lõpetamist ning sanktsioonide rakendamist selle tegemata jätmise korral; võtab teadmiseks Araabia Liiga peasekretäri ja Süüria ametivõimude kohtumise ning loodab, et sellele järgnevad konkreetsed tulemused; |
| --- | --- |

6.

nõuab samas kiiret, tõelist ja kaasavat poliitilist protsessi, milles osalevad kõik demokraatlikud poliitilised toimijad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ja mis oleks aluseks rahumeelsele ja pöördumatule demokraatiale üleminekule Süürias; väljendab sellega seoses heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 3. augusti 2011. aasta avalduse üle, milles rõhutatakse, et Süüria praegust kriisi saab lahendada ainult kaasava ja Süüria juhitud poliitilise protsessi kaudu; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid ja eriti Venemaad ja Hiinat võtma vastu resolutsiooni, milles mõistetakse hukka Süüria valitsuse poolt surmava jõu kasutamine ja milles nõutakse jõu kasutamise lõpetamist ning sanktsioonide rakendamist selle tegemata jätmise korral; võtab teadmiseks Araabia Liiga peasekretäri ja Süüria ametivõimude kohtumise ning loodab, et sellele järgnevad konkreetsed tulemused;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis 2. septembril 2011. aastal vastu uued piiravad meetmed Süüria valitsuse vastu, sealhulgas kiitis heaks toornafta impordikeelu Süüriast Euroopa Liitu ning nelja Süüria isiku ja kolme ühenduse lisamise selliste isikute ja ühenduste loetellu, kelle varad on külmutatud või kellele on kehtestatud reisikeeld; nõuab siiski edasisi sanktsioone, mis oleksid suunatud valitsuse vastu, kuid mis avaldaksid elanikkonna elutingimustele võimalikult vähe negatiivset mõju; kutsub ELi üles näitama üksmeelsust Süüria ametivõimudega suhtlemisel; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis 2. septembril 2011. aastal vastu uued piiravad meetmed Süüria valitsuse vastu, sealhulgas kiitis heaks toornafta impordikeelu Süüriast Euroopa Liitu ning nelja Süüria isiku ja kolme ühenduse lisamise selliste isikute ja ühenduste loetellu, kelle varad on külmutatud või kellele on kehtestatud reisikeeld; nõuab siiski edasisi sanktsioone, mis oleksid suunatud valitsuse vastu, kuid mis avaldaksid elanikkonna elutingimustele võimalikult vähe negatiivset mõju; kutsub ELi üles näitama üksmeelsust Süüria ametivõimudega suhtlemisel;

| 8. | väljendab heameelt humanitaarabi üle, mis Süüria naaberriigid, eelkõige Türgi, Süüria põgenikele pakuvad; julgustab ELi ja liikmesriike tegema jätkuvalt koostööd ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete, Süüria naaberriikide, Araabia Liiga, muude rahvusvaheliste osaliste ja VVOdega, et hoida ära Süüria praeguse kriisi, sealhulgas humanitaarkriisi võimalik laienemine piirkonna teistele aladele ning humanitaarkriisi teravnemine riigis; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt humanitaarabi üle, mis Süüria naaberriigid, eelkõige Türgi, Süüria põgenikele pakuvad; julgustab ELi ja liikmesriike tegema jätkuvalt koostööd ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete, Süüria naaberriikide, Araabia Liiga, muude rahvusvaheliste osaliste ja VVOdega, et hoida ära Süüria praeguse kriisi, sealhulgas humanitaarkriisi võimalik laienemine piirkonna teistele aladele ning humanitaarkriisi teravnemine riigis;

| 9. | väljendab heameelt selle üle, et Türgi ja Saudi Araabia on Süüria valitsuse hukka mõistnud; peab kahetsusväärseks, et Iraan toetab jätkuvalt president al-Assadi valitsust; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt selle üle, et Türgi ja Saudi Araabia on Süüria valitsuse hukka mõistnud; peab kahetsusväärseks, et Iraan toetab jätkuvalt president al-Assadi valitsust;

| 10. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal, nõukogul ja komisjonil edendada ja toetada Süüria organiseeritud demokraatlike opositsioonijõudude teket nii Süürias endas kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

10.

palub asepresidendil ja kõrgel esindajal, nõukogul ja komisjonil edendada ja toetada Süüria organiseeritud demokraatlike opositsioonijõudude teket nii Süürias endas kui ka väljaspool;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Hinna Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, USA valitsusele ja kongressile, Araabia Liiga peasekretärile ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Hinna Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, USA valitsusele ja kongressile, Araabia Liiga peasekretärile ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0333.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/121

---

Neljapäev, 15. september 2011Korruptsioonivastase seaduse ja tegelikkuse vahelise lõhe ületamine

P7_TA(2011)0388

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel

2013/C 51 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (KOM(2011)0308) ja komisjoni otsust ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi loomise kohta perioodilise hindamise eesmärgil (C(2011)3673) („ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (KOM(2011)0308) ja komisjoni otsust ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi loomise kohta perioodilise hindamise eesmärgil (C(2011)3673) („ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne”),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 1 ning dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 1 ning dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”,

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni „ELi jõupingutused korruptsiooni vastu võitlemisel” (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni „ELi jõupingutused korruptsiooni vastu võitlemisel” (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (3) ja Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni protokolli (4), millega tunnistatakse ELi finantshuve mõjutav pettus ja korruptsioon kuritegelikuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (3) ja Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni protokolli (4), millega tunnistatakse ELi finantshuve mõjutav pettus ja korruptsioon kuritegelikuks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinevat Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlevat konventsiooni (5), millega tunnistatakse ELi finantshuvisid kahjustav pettus ja korruptsioon kuritegelikuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinevat Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlevat konventsiooni (5), millega tunnistatakse ELi finantshuvisid kahjustav pettus ja korruptsioon kuritegelikuks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et korruptsioon on piiriülese mõõtmega eriti raske kuritegu, millel on sageli ELi piire ületav ja nendest kaugemale ulatuv mõju, ning arvestades, et Euroopa Liidul on korruptsioonivastase poliitika valdkonnas üldine meetmete võtmise õigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et korruptsioon on piiriülese mõõtmega eriti raske kuritegu, millel on sageli ELi piire ületav ja nendest kaugemale ulatuv mõju, ning arvestades, et Euroopa Liidul on korruptsioonivastase poliitika valdkonnas üldine meetmete võtmise õigus;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 67 on sätestatud liidu kohustus tagada kõrge turvalisuse tase, sealhulgas kuritegevuse vastu võitlemise ja kriminaalõiguse alaste õigusaktide lähendamisega, ning arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 83 on nimetatud korruptsiooni üheks eriti ohtlikuks piiriülese mõõtmega kuriteoks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 67 on sätestatud liidu kohustus tagada kõrge turvalisuse tase, sealhulgas kuritegevuse vastu võitlemise ja kriminaalõiguse alaste õigusaktide lähendamisega, ning arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 83 on nimetatud korruptsiooni üheks eriti ohtlikuks piiriülese mõõtmega kuriteoks;

| C. | arvestades, et Stockholmi programmis (4.1) on märgitud, et korruptsioon kujutab endast jätkuvalt rahvusvahelist ohtu liidu sisejulgeolekule ning vajab selget ja kõikehõlmavat lahendust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Stockholmi programmis (4.1) on märgitud, et korruptsioon kujutab endast jätkuvalt rahvusvahelist ohtu liidu sisejulgeolekule ning vajab selget ja kõikehõlmavat lahendust;

| D. | arvestades, et neli ELi kodanikku viiest peab korruptsiooni oma liikmesriigis tõsiseks probleemiks (Eurobaromeetri 2009. aasta uuring eurooplaste suhtumise kohta korruptsiooni) ja 88 % Stockholmi programmi 2008. aasta avalikus arutelus osalenud vastajatest leidis, et EL peaks korruptsiooni suhtes rohkem meetmeid võtma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et neli ELi kodanikku viiest peab korruptsiooni oma liikmesriigis tõsiseks probleemiks (Eurobaromeetri 2009. aasta uuring eurooplaste suhtumise kohta korruptsiooni) ja 88 % Stockholmi programmi 2008. aasta avalikus arutelus osalenud vastajatest leidis, et EL peaks korruptsiooni suhtes rohkem meetmeid võtma;

| E. | arvestades, et korruptsiooni tõttu läheb igal aastal kaduma hinnanguliselt 120 miljardit eurot, mis on üks protsent ELi SKPst (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et korruptsiooni tõttu läheb igal aastal kaduma hinnanguliselt 120 miljardit eurot, mis on üks protsent ELi SKPst (KOM(2011)0308);

| F. | arvestades, et korruptsioon õõnestab õigusriigi põhimõtet, viib avaliku sektori rahaliste vahendite ja ELi maksumaksjate raha väärkasutamiseni ja moonutab turgu ning sellel on olnud teatav roll ka praeguses majanduskriisis;arvestades, et korruptsioon õõnestab õigusriigi põhimõtet, viib ELi maksumaksjate raha väärkasutamiseni ja moonutab turgu ning sellel on olnud teatav roll ka praeguses majanduskriisis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon õõnestab õigusriigi põhimõtet, viib avaliku sektori rahaliste vahendite ja ELi maksumaksjate raha väärkasutamiseni ja moonutab turgu ning sellel on olnud teatav roll ka praeguses majanduskriisis;arvestades, et korruptsioon õõnestab õigusriigi põhimõtet, viib ELi maksumaksjate raha väärkasutamiseni ja moonutab turgu ning sellel on olnud teatav roll ka praeguses majanduskriisis;

| G. | arvestades, et korruptsioon, maksudest kõrvalehoidmine, maksupettused ja muud majanduskuriteod takistavad majandus- ja finantskriisist nõrgestatud liikmesriikide majanduslikku taastumist; arvestades, et ulatusliku õiguslike piirangute vähendamise ja erastamise korral on korruptsioonioht eriti suur ja seda tuleb ohjata kõigi võimalike vahenditega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et korruptsioon, maksudest kõrvalehoidmine, maksupettused ja muud majanduskuriteod takistavad majandus- ja finantskriisist nõrgestatud liikmesriikide majanduslikku taastumist; arvestades, et ulatusliku õiguslike piirangute vähendamise ja erastamise korral on korruptsioonioht eriti suur ja seda tuleb ohjata kõigi võimalike vahenditega;

| H. | arvestades, et korruptsioon toob ühiskonnale kahju, sest organiseeritud kuritegevuse rühmitused kasutavad seda muude raskete kuritegude (nt uimasti- ja inimkaubandus) toimepanekuks (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et korruptsioon toob ühiskonnale kahju, sest organiseeritud kuritegevuse rühmitused kasutavad seda muude raskete kuritegude (nt uimasti- ja inimkaubandus) toimepanekuks (KOM(2011)0308);

| I. | arvestades, et juhtidel ja otsusetegijatel puudub poliitiline tahe võidelda korruptsiooniga selle mis tahes avaldumisvormis ning et korruptsioonivastaste õigusaktide rakendamine on liikmesriigiti ebaühtlane ja kokkuvõttes mitterahuldav (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et juhtidel ja otsusetegijatel puudub poliitiline tahe võidelda korruptsiooniga selle mis tahes avaldumisvormis ning et korruptsioonivastaste õigusaktide rakendamine on liikmesriigiti ebaühtlane ja kokkuvõttes mitterahuldav (KOM(2011)0308);

| J. | arvestades, et kolm ELi liikmesriiki ei ole ratifitseerinud Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni, kaksteist ei ole ratifitseerinud selle lisaprotokolli ja seitse ei ole ratifitseerinud korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni; arvestades, et kolm liikmesriiki ei ole veel ratifitseerinud ÜRO korruptsioonivastase võitluse konventsiooni ja viis liikmesriiki ei ole ratifitseerinud OECD altkäemaksuvastast konventsiooni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kolm ELi liikmesriiki ei ole ratifitseerinud Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni, kaksteist ei ole ratifitseerinud selle lisaprotokolli ja seitse ei ole ratifitseerinud korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni; arvestades, et kolm liikmesriiki ei ole veel ratifitseerinud ÜRO korruptsioonivastase võitluse konventsiooni ja viis liikmesriiki ei ole ratifitseerinud OECD altkäemaksuvastast konventsiooni;

| K. | arvestades, et korruptsiooni tajumine õõnestab tugevalt liikmesriikide vastastikust usaldust, mõjutades seetõttu koostööd justiits- ja siseasjades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et korruptsiooni tajumine õõnestab tugevalt liikmesriikide vastastikust usaldust, mõjutades seetõttu koostööd justiits- ja siseasjades;

| L. | arvestades, et koostöö justiitsvaldkonnas piiriülese mõõtmega korruptsioonijuhtumite puhul on jätkuvalt keeruline ja kohmakas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et koostöö justiitsvaldkonnas piiriülese mõõtmega korruptsioonijuhtumite puhul on jätkuvalt keeruline ja kohmakas;

| M. | arvestades, et kui korruptsiooniga ei võidelda kiiresti ja põhjalikult, võib see õõnestada usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ja nõrgestada poliitiliste juhtide vastutust (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kui korruptsiooniga ei võidelda kiiresti ja põhjalikult, võib see õõnestada usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ja nõrgestada poliitiliste juhtide vastutust (KOM(2011)0308);

| N. | arvestades, et korruptsioon on hoidnud võimul paljusid diktaatuure ja võimaldanud neil suunata märkimisväärseid summasid välispankade kontodele, sealhulgas Euroopa pankadesse; arvestades, et liikmesriikidel on vaja suurendada oma jõupingutusi varastatud vahendite leidmiseks ja külmutamiseks välismaal, et tagastada need õigetele omanikele, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et korruptsioon on hoidnud võimul paljusid diktaatuure ja võimaldanud neil suunata märkimisväärseid summasid välispankade kontodele, sealhulgas Euroopa pankadesse; arvestades, et liikmesriikidel on vaja suurendada oma jõupingutusi varastatud vahendite leidmiseks ja külmutamiseks välismaal, et tagastada need õigetele omanikele,

| 1. | tunneb heameelt, et komisjon võttis 6. juuni 2011. aastal vastu korruptsioonivastase paketi (6), mis hõlmab teatist korruptsiooniga võitlemise kohta ELis ja otsust luua ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt, et komisjon võttis 6. juuni 2011. aastal vastu korruptsioonivastase paketi (6), mis hõlmab teatist korruptsiooniga võitlemise kohta ELis ja otsust luua ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne;

| 2. | palub komisjonil asetada korruptsioonivastane võitlus oma järgmiste aastate julgeolekukavades tähtsale kohale, sealhulgas sellele võitlusele eraldatavate inimressursside osas; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asetada korruptsioonivastane võitlus oma järgmiste aastate julgeolekukavades tähtsale kohale, sealhulgas sellele võitlusele eraldatavate inimressursside osas;

| 3. | palub komisjonil oma aruandlusmehhanismis käsitleda korruptsioonivastaste õigusaktide tõhusat rakendamist, mis on üheks põhiprobleemiks, samuti hoiatavaid karistusi, sealhulgas õiguskaitseasutuste ja kohtute poolt määratud karistusi; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil oma aruandlusmehhanismis käsitleda korruptsioonivastaste õigusaktide tõhusat rakendamist, mis on üheks põhiprobleemiks, samuti hoiatavaid karistusi, sealhulgas õiguskaitseasutuste ja kohtute poolt määratud karistusi;

| 4. | kutsub komisjoni üles tegelema ELi korruptsioonivastaste õigusaktide ülevõtmise ja täitmise tagamisega, sealhulgas hoiatavate karistustega, ning astuma samme, et motiveerida liikmesriike asjakohaseid rahvusvahelisi ja piirkondlikke korruptsioonivastaseid õigusakte üle võtma ja nende täitmist tagama; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tegelema ELi korruptsioonivastaste õigusaktide ülevõtmise ja täitmise tagamisega, sealhulgas hoiatavate karistustega, ning astuma samme, et motiveerida liikmesriike asjakohaseid rahvusvahelisi ja piirkondlikke korruptsioonivastaseid õigusakte üle võtma ja nende täitmist tagama;

| 5. | kutsub komisjoni üles ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi rakendamisel tagama, et ekspertrühma ja uuringukorrespondentide võrgustikku kuuluvad ka sõltumatud eksperdid, et kõik eksperdid on tunnustatud oma aususe, maine ja kogemuste poolest ning esindatud on erinevad kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi rakendamisel tagama, et ekspertrühma ja uuringukorrespondentide võrgustikku kuuluvad ka sõltumatud eksperdid, et kõik eksperdid on tunnustatud oma aususe, maine ja kogemuste poolest ning esindatud on erinevad kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| 6. | palub komisjonil kaaluda korruptsioonivastase võitluse vahearuande koostamist enne 2013. aastat, arvestades selle probleemiga tegelemise pakilisust paljudes liikmesriikides valitseva majanduskriisi tõttu; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil kaaluda korruptsioonivastase võitluse vahearuande koostamist enne 2013. aastat, arvestades selle probleemiga tegelemise pakilisust paljudes liikmesriikides valitseva majanduskriisi tõttu;

| 7. | kutsub komisjoni üles Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 põhjal meetmeid võtma ja kehtestama miinimumeeskirjad korruptsiooni ja karistuste määratlemiseks, arvestades korruptsiooni piiriülest mõõdet ja mõju siseturule; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 põhjal meetmeid võtma ja kehtestama miinimumeeskirjad korruptsiooni ja karistuste määratlemiseks, arvestades korruptsiooni piiriülest mõõdet ja mõju siseturule;

| 8. | märgib murega, et liikmesriigid ei ole korruptsioonivastast võitlust erasektoris käsitleva nõukogu 2003. aasta raamotsuse 2003/568/JSK rakendamisel edukad olnud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid selle raamotsuse sätted üle võtaksid ja nende täitmise tagaksid; |
| --- | --- |

8.

märgib murega, et liikmesriigid ei ole korruptsioonivastast võitlust erasektoris käsitleva nõukogu 2003. aasta raamotsuse 2003/568/JSK rakendamisel edukad olnud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid selle raamotsuse sätted üle võtaksid ja nende täitmise tagaksid;

| 9. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles täielikult rakendama ELi 1995. ja 1997. aasta konventsioone, millega pettus ja korruptsioon tunnistatakse kuritegelikuks; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles täielikult rakendama ELi 1995. ja 1997. aasta konventsioone, millega pettus ja korruptsioon tunnistatakse kuritegelikuks;

| 10. | soovitab komisjonil võtta ELi tasandil edasisi meetmeid väärkäitumisest teatajate kaitset käsitlevate õigusaktide ühtlustamiseks (sealhulgas kaitse laimu ja laimuga seotud kohtumenetluste ja kriminaalsüüdistuste eest) ning ebaseadusliku rikastumise kuritegelikuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

10.

soovitab komisjonil võtta ELi tasandil edasisi meetmeid väärkäitumisest teatajate kaitset käsitlevate õigusaktide ühtlustamiseks (sealhulgas kaitse laimu ja laimuga seotud kohtumenetluste ja kriminaalsüüdistuste eest) ning ebaseadusliku rikastumise kuritegelikuks tunnistamiseks;

| 11. | kutsub ELi institutsioone, sealhulgas ELi asutusi ja liikmesriike, tagama suuremat läbipaistvust käitumisjuhendite koostamisel või olemasolevate käitumisjuhendite täiustamisel, nii et need sisaldaksid vähemalt selgeid eeskirju huvide konflikti puhuks, ning võtma meetmeid, et vältida korruptsiooni imbumist poliitikasse ja meediasse ning selle vastu võidelda, sealhulgas läbipaistvuse suurendamise ning rahastamise järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi institutsioone, sealhulgas ELi asutusi ja liikmesriike, tagama suuremat läbipaistvust käitumisjuhendite koostamisel või olemasolevate käitumisjuhendite täiustamisel, nii et need sisaldaksid vähemalt selgeid eeskirju huvide konflikti puhuks, ning võtma meetmeid, et vältida korruptsiooni imbumist poliitikasse ja meediasse ning selle vastu võidelda, sealhulgas läbipaistvuse suurendamise ning rahastamise järelevalve kaudu;

| 12. | kutsub liikmesriike üles investeerima korruptsioonivastase võitluse finants- ja inimressurssidesse; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tegema korruptsiooniga seotud kuritegude uurimisel ja süüdistuste esitamisel koostööd Europoli, Eurojusti ja OLAFiga; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles investeerima korruptsioonivastase võitluse finants- ja inimressurssidesse; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tegema korruptsiooniga seotud kuritegude uurimisel ja süüdistuste esitamisel koostööd Europoli, Eurojusti ja OLAFiga;

| 13. | kutsub komisjoni ja Eurojusti üles tagama piiriüleste korruptsioonijuhtumite korral tõhusamat ja kiiremat dokumendi- ja teabevahetust riikide kohtute vahel; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja Eurojusti üles tagama piiriüleste korruptsioonijuhtumite korral tõhusamat ja kiiremat dokumendi- ja teabevahetust riikide kohtute vahel;

| 14. | kutsub nõukogu üles tagama vajalikku poliitilist tahet, mis mõnes liikmesriigis praegu puudub, et võidelda korruptsiooniga ja rakendada komisjoni korruptsioonivastase paketiga võetud meetmed ja seadusliku majanduse kaitse laiemat meetmete paketti; |
| --- | --- |

14.

kutsub nõukogu üles tagama vajalikku poliitilist tahet, mis mõnes liikmesriigis praegu puudub, et võidelda korruptsiooniga ja rakendada komisjoni korruptsioonivastase paketiga võetud meetmed ja seadusliku majanduse kaitse laiemat meetmete paketti;

| 15. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tugevdama praeguse riikide teabekeskuste võrgustiku korruptsioonivastast tegevust ning palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti selle võrgustiku tööst; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tugevdama praeguse riikide teabekeskuste võrgustiku korruptsioonivastast tegevust ning palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti selle võrgustiku tööst;

| 16. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles ratifitseerima ja täielikult rakendama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu; rõhutab negatiivset mõju, mida omab välisriigi ametnikele antav altkäemaks liidu põhiõigustele, keskkonnale ja arengupoliitikale; |
| --- | --- |

16.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles ratifitseerima ja täielikult rakendama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu; rõhutab negatiivset mõju, mida omab välisriigi ametnikele antav altkäemaks liidu põhiõigustele, keskkonnale ja arengupoliitikale;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks oma tööd ja täidaks ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni kohased aruandekohustused; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks oma tööd ja täidaks ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni kohased aruandekohustused;

| 18. | on seisukohal, et võitlus korruptsiooniga toob kaasa suurema läbipaistvuse finantstehingutes, eelkõige nendes, millesse on kaasatud nn offshore-piirkonnad ELis ja mujal maailmas; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et võitlus korruptsiooniga toob kaasa suurema läbipaistvuse finantstehingutes, eelkõige nendes, millesse on kaasatud nn offshore-piirkonnad ELis ja mujal maailmas;

| 19. | palub nõukogul teha koostööd komisjoniga kolmandate riikidega (eelkõige nn offshore-piirkondadega), et saavutada kokkulepped teabevahetuseks ELi kodanike ja ettevõtete kohta, kellel on nendes riikides pangakontod ja kes on seotud nendes riikides tehtavate finantstehingutega; |
| --- | --- |

19.

palub nõukogul teha koostööd komisjoniga kolmandate riikidega (eelkõige nn offshore-piirkondadega), et saavutada kokkulepped teabevahetuseks ELi kodanike ja ettevõtete kohta, kellel on nendes riikides pangakontod ja kes on seotud nendes riikides tehtavate finantstehingutega;

| 20. | kutsub komisjoni üles seadma võitlust pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonides asuvate anonüümsete riiulifirmade vastu, kelle tõttu saavad võimalikuks kuritegelikud rahavood, eelseisva rahapesuvastase direktiivi reformimisel peamiseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles seadma võitlust pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonides asuvate anonüümsete riiulifirmade vastu, kelle tõttu saavad võimalikuks kuritegelikud rahavood, eelseisva rahapesuvastase direktiivi reformimisel peamiseks eesmärgiks;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi tiheda poliitilise kooskõlastamise uue pettustevastase strateegiaga ja kuritegeliku vara sissenõudmist käsitleva seadusandliku algatusega, mis sisalduvad seadusliku majanduse kaitse laiemas paketis; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanismi tiheda poliitilise kooskõlastamise uue pettustevastase strateegiaga ja kuritegeliku vara sissenõudmist käsitleva seadusandliku algatusega, mis sisalduvad seadusliku majanduse kaitse laiemas paketis;

| 22. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruanne ELi korruptsioonivastase võitluse poliitika rakendamise kohta ja esitada vajaduse korral vahearuanded ELi korruptsioonivastase võitlusega seotud eriprobleemide kohta; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruanne ELi korruptsioonivastase võitluse poliitika rakendamise kohta ja esitada vajaduse korral vahearuanded ELi korruptsioonivastase võitlusega seotud eriprobleemide kohta;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 62.

(2)  ELT L 192, 31.7.2003, lk 54.

(3)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

(4)  ELT C 313, 23.10.1996, lk 2.

(5)  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 2.

(6)  Korruptsioonivastane pakett hõlmab teatist korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, otsust, millega luuakse ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanism, aruannet nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris) täitmise kohta ning aruannet, milles käsitletakse ELi Euroopa Nõukogu korruptsioonivastaste riikide rühmas (GRECO) osalemise üksikasju.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/125 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/125

---

Neljapäev, 15. september 2011Näljahäda Ida-Aafrikas

P7_TA(2011)0389

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon näljahäda kohta Ida-Aafrikas

2013/C 51 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aafrika Sarve piirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aafrika Sarve piirkonna kohta,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. augusti 2011. aasta avaldust ELi reageeringu kohta näljahädale Aafrika Sarve piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. augusti 2011. aasta avaldust ELi reageeringu kohta näljahädale Aafrika Sarve piirkonnas,

| — | võttes arvesse 25. augustil 2011 Addis Abebas toimunud rahastajate konverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. augustil 2011 Addis Abebas toimunud rahastajate konverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta (1),

| — | võttes arvesse Jack Langi (ÜRO peasekretäri erinõunik Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse juriidilistes küsimustes) aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jack Langi (ÜRO peasekretäri erinõunik Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse juriidilistes küsimustes) aruannet,

| — | võttes arvesse Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse, Puntlandi ja Galmuduugi piirkondlike omavalitsuste ning Ahlu Sunna Wal Jama’a liikumise poolt 6. septembril 2011. aastal vastu võetud Somaalia ülemineku lõpuleviimise rakendusplaani; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse, Puntlandi ja Galmuduugi piirkondlike omavalitsuste ning Ahlu Sunna Wal Jama’a liikumise poolt 6. septembril 2011. aastal vastu võetud Somaalia ülemineku lõpuleviimise rakendusplaani;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et viimase 60 aasta rängimas näljahädas on hukkunud kümneid tuhandeid inimesi, nälg ähvardab 750 000 inimest ning 13,3 miljonit inimest Somaalias, Etioopias, Kenyas, Eritreas ja Djiboutis vajavad hädasti toiduabi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimase 60 aasta rängimas näljahädas on hukkunud kümneid tuhandeid inimesi, nälg ähvardab 750 000 inimest ning 13,3 miljonit inimest Somaalias, Etioopias, Kenyas, Eritreas ja Djiboutis vajavad hädasti toiduabi;

| B. | arvestades, et kohati ületab alatoitumuse määr hädaolukorra piiri kolmekordselt ja et hinnangute kohaselt halveneb olukord Aafrika Sarve piirkonnas veelgi, enne kui see paremusele pöördub; eeldatavasti on olukord kõige karmim 2011. aasta oktoobris ning paranemislootust ei ole enne 2012. aasta algust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohati ületab alatoitumuse määr hädaolukorra piiri kolmekordselt ja et hinnangute kohaselt halveneb olukord Aafrika Sarve piirkonnas veelgi, enne kui see paremusele pöördub; eeldatavasti on olukord kõige karmim 2011. aasta oktoobris ning paranemislootust ei ole enne 2012. aasta algust;

| C. | arvestades, et näljahäda on veelgi teravdanud muu hulgas relvakonfliktid, ressursinappus, kliimamuutus, rahvaarvu kiire kasv, infrastruktuuride puudumine, moonutatud kaubandusstruktuur ja põhitarbekaupade kõrged hinnad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et näljahäda on veelgi teravdanud muu hulgas relvakonfliktid, ressursinappus, kliimamuutus, rahvaarvu kiire kasv, infrastruktuuride puudumine, moonutatud kaubandusstruktuur ja põhitarbekaupade kõrged hinnad;

| D. | arvestades, et kõige raskem on olukord Somaalias, kus üle poole rahvastikust sõltub toiduabist ja 1,4 miljonit inimest on olnud sunnitud kodudest lahkuma ning UNICEFi teatel on Somaalia lõunaosas 780 000 last akuutses alatoitluses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõige raskem on olukord Somaalias, kus üle poole rahvastikust sõltub toiduabist ja 1,4 miljonit inimest on olnud sunnitud kodudest lahkuma ning UNICEFi teatel on Somaalia lõunaosas 780 000 last akuutses alatoitluses;

| E. | arvestades, et Somaalia humanitaarolukorda halvendavad mässuliste ja valitsusvägede vahel 20 aastat kestnud konflikti tagajärjed; arvestades, et sissirühmitus al-Shabab hoiab oma kontrolli all paljusid piirkondi, kus näljahäda on välja kuulutatud, ning on sundinud mitmeid lääneriikide abiagentuure piirkonnast lahkuma, mis abi kohaletoimetamist tõsiselt takistab; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Somaalia humanitaarolukorda halvendavad mässuliste ja valitsusvägede vahel 20 aastat kestnud konflikti tagajärjed; arvestades, et sissirühmitus al-Shabab hoiab oma kontrolli all paljusid piirkondi, kus näljahäda on välja kuulutatud, ning on sundinud mitmeid lääneriikide abiagentuure piirkonnast lahkuma, mis abi kohaletoimetamist tõsiselt takistab;

| F. | arvestades, et Eritrea valitsus keelab selgelt toidu ja muu humanitaarabi toimetamise oma elanikkonnani; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Eritrea valitsus keelab selgelt toidu ja muu humanitaarabi toimetamise oma elanikkonnani;

| G. | arvestades, et üle 860 000 inimese on julgeoleku, toidu ja vee otsinguil põgenenud Somaaliast naaberriikidesse, eelkõige Kenyasse ja Etioopiasse, ning Dadaabi laagrisse Kenyas on kogunenud üle 420 000 inimese; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üle 860 000 inimese on julgeoleku, toidu ja vee otsinguil põgenenud Somaaliast naaberriikidesse, eelkõige Kenyasse ja Etioopiasse, ning Dadaabi laagrisse Kenyas on kogunenud üle 420 000 inimese;

| H. | arvestades, et Dadaabi laager on praegu suurim põgenikelaager maailmas ja seal elab 440 000 inimest, ehkki see on ette nähtud 90 000 jaoks, ning arvestades, et humanitaarolukord laagrites halveneb iga päevaga, neis puhkevad epideemiad – esineb näiteks koolerat ja leetreid, samuti on teatatud mitmetest vägistamisjuhtudest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Dadaabi laager on praegu suurim põgenikelaager maailmas ja seal elab 440 000 inimest, ehkki see on ette nähtud 90 000 jaoks, ning arvestades, et humanitaarolukord laagrites halveneb iga päevaga, neis puhkevad epideemiad – esineb näiteks koolerat ja leetreid, samuti on teatatud mitmetest vägistamisjuhtudest;

| I. | arvestades, et 80 % põgenikest on naised ja lapsed, kellest paljud on kogenud teel või põgenikelaagrites seksuaalset vägivalda ja hirmutamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 80 % põgenikest on naised ja lapsed, kellest paljud on kogenud teel või põgenikelaagrites seksuaalset vägivalda ja hirmutamist;

| J. | arvestades, et avaliku korra puudumine kaldal on viinud piraatluse sagenemisele India ookeanis, mis takistab piirkonda ja sealt välja suunduvaid tarneid, ning ELi mereväeoperatsioon EUNAVOR on suutnud piraatlust vaid ära hoida ja ohjeldada, mitte aga tegeleda probleemi algsete põhjustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et avaliku korra puudumine kaldal on viinud piraatluse sagenemisele India ookeanis, mis takistab piirkonda ja sealt välja suunduvaid tarneid, ning ELi mereväeoperatsioon EUNAVOR on suutnud piraatlust vaid ära hoida ja ohjeldada, mitte aga tegeleda probleemi algsete põhjustega;

| K. | arvestades, et EL on lubanud anda 2011. aasta jooksul 158 miljoni euro ulatuses humanitaarabi, millele lisandub 440 miljonit eurot liikmesriikidelt ning üle 680 miljoni euro, mis on mõeldud piirkonna pikaajaliseks abistamiseks põllumajanduse, maapiirkondade arengu ja toiduga kindlustatuse vallas kuni 2013. aastani; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on lubanud anda 2011. aasta jooksul 158 miljoni euro ulatuses humanitaarabi, millele lisandub 440 miljonit eurot liikmesriikidelt ning üle 680 miljoni euro, mis on mõeldud piirkonna pikaajaliseks abistamiseks põllumajanduse, maapiirkondade arengu ja toiduga kindlustatuse vallas kuni 2013. aastani;

| L. | arvestades, et Aafrika Liidu juhid on lubanud humanitaaroperatsiooni toetada rohkem kui 350 miljoni USA dollariga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aafrika Liidu juhid on lubanud humanitaaroperatsiooni toetada rohkem kui 350 miljoni USA dollariga;

| M. | arvestades, et on ülimalt vajalik suurendada kiiresti hädaabi, et rahuldada humanitaarabi vajadusi ja hoida ära olukorra halvenemine; arvestades, et maailma toiduabi programmil (WFP) jääb järgmise kuue kuu jooksul põua tagajärgedega seotud tegevuseks Djiboutis, Etioopias, Kenyas ja Somaalias puudu 190 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on ülimalt vajalik suurendada kiiresti hädaabi, et rahuldada humanitaarabi vajadusi ja hoida ära olukorra halvenemine; arvestades, et maailma toiduabi programmil (WFP) jääb järgmise kuue kuu jooksul põua tagajärgedega seotud tegevuseks Djiboutis, Etioopias, Kenyas ja Somaalias puudu 190 miljonit USA dollarit;

| N. | arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas suurenev maa kokkuostmine (peamiselt välisinvestorite poolt) on sealset habrast põllumajandus- ja toidusüsteemi veelgi nõrgestanud, lubatud kasu uute töökohtade, toiduvarude suurenemise ja majandusarengu näol on aga jäänud tulemata; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Aafrika Sarve piirkonnas suurenev maa kokkuostmine (peamiselt välisinvestorite poolt) on sealset habrast põllumajandus- ja toidusüsteemi veelgi nõrgestanud, lubatud kasu uute töökohtade, toiduvarude suurenemise ja majandusarengu näol on aga jäänud tulemata;

| O. | arvestades, et kliimamuutus on oluliselt mõjutanud piirkonna teraviljasaaki, mis koos ülemaailmse majanduslanguse ning kasvavate toidu- ja kütusehindadega on pidurdanud vaesuse vähendamist ning aastatuhande arengueesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutus on oluliselt mõjutanud piirkonna teraviljasaaki, mis koos ülemaailmse majanduslanguse ning kasvavate toidu- ja kütusehindadega on pidurdanud vaesuse vähendamist ning aastatuhande arengueesmärkide täitmist;

| P. | arvestades, et Maailmapanga 2011. aasta augusti toiduhindade aruande (Food Price Watch) kohaselt seavad kõrged ja kõikuvad toiduhinnad arengumaade vaeseima elanikkonna ohtu ning see suurendab hädaolukorda Aafrika Sarve piirkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Maailmapanga 2011. aasta augusti toiduhindade aruande (Food Price Watch) kohaselt seavad kõrged ja kõikuvad toiduhinnad arengumaade vaeseima elanikkonna ohtu ning see suurendab hädaolukorda Aafrika Sarve piirkonnas;

| Q. | arvestades, et nende riskimaandusvahendite suurenenud likviidsus ja juurdepääsetavus on seotud aluseks olevate hetketurgude kõrgete hindade ja suure hinnakõikumisega, ning arvestades, et reguleerijatel on raskem neist turgudest täielikku ülevaadet saada, sest valdav osa kõnealustest tehingutest toimub börsiväliselt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nende riskimaandusvahendite suurenenud likviidsus ja juurdepääsetavus on seotud aluseks olevate hetketurgude kõrgete hindade ja suure hinnakõikumisega, ning arvestades, et reguleerijatel on raskem neist turgudest täielikku ülevaadet saada, sest valdav osa kõnealustest tehingutest toimub börsiväliselt;

| 1. | väljendab sügavat kurbust piirkonda tabanud inimkaotuste ja kannatuste pärast; nõuab ELi abi suuremat koondamist piirkondadesse, kus näljahäda on kõige suurem, et kindlustada kõige nõrgematele toiduabi, tervishoid, puhas vesi ja sanitaarvahendid; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat kurbust piirkonda tabanud inimkaotuste ja kannatuste pärast; nõuab ELi abi suuremat koondamist piirkondadesse, kus näljahäda on kõige suurem, et kindlustada kõige nõrgematele toiduabi, tervishoid, puhas vesi ja sanitaarvahendid;

| 2. | palub kõiki piirkonna võime ja rühmitusi võimaldada humanitaarabiorganisatsioonidel takistamatult hädasolijateni jõuda ja kaitsta alati tsiviilelanikkonda, eelkõige naisi ja lapsi, kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigustega; nõuab humanitaarabi koridoride avamist, et toimetada toiduaineid ja abi kriisipiirkondades kaugemale; |
| --- | --- |

2.

palub kõiki piirkonna võime ja rühmitusi võimaldada humanitaarabiorganisatsioonidel takistamatult hädasolijateni jõuda ja kaitsta alati tsiviilelanikkonda, eelkõige naisi ja lapsi, kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigustega; nõuab humanitaarabi koridoride avamist, et toimetada toiduaineid ja abi kriisipiirkondades kaugemale;

| 3. | nõuab, et kõik osalised lõpetaksid viivitamata tsiviilisikute, eelkõige naiste ja laste vastu toime pandud rikkumised, võtaksid süüdlased vastutusele ning kindlustaksid abi kättesaadavuse ja kõigi konflikti ning põua eest põgenevate inimeste vaba liikumise; mõistab karmilt hukka islamistliiku sissirühmituse al-Shabab, mis takistab abiagentuuridel ja maailma toiduabi programmil toiduabi jagamist; tuletab kõigile piirkonna riikidele meelde rahvusvahelises õiguses sätestatud kohustust põgenikke aidata ja kaitsta; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kõik osalised lõpetaksid viivitamata tsiviilisikute, eelkõige naiste ja laste vastu toime pandud rikkumised, võtaksid süüdlased vastutusele ning kindlustaksid abi kättesaadavuse ja kõigi konflikti ning põua eest põgenevate inimeste vaba liikumise; mõistab karmilt hukka islamistliiku sissirühmituse al-Shabab, mis takistab abiagentuuridel ja maailma toiduabi programmil toiduabi jagamist; tuletab kõigile piirkonna riikidele meelde rahvusvahelises õiguses sätestatud kohustust põgenikke aidata ja kaitsta;

| 4. | nõuab, et rahvusvaheline üldsus tegutseks aktiivsemalt ja kahekordistaks oma jõupingutusi selle hädaolukorra lahendamiseks, et tulla toime kasvavate vajadustega humanitaarabi järgi ja hoida ära olukorra halvenemine, arvestades, et kasutadaolevaid rahalisi vahendeid napib; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et rahvusvaheline üldsus tegutseks aktiivsemalt ja kahekordistaks oma jõupingutusi selle hädaolukorra lahendamiseks, et tulla toime kasvavate vajadustega humanitaarabi järgi ja hoida ära olukorra halvenemine, arvestades, et kasutadaolevaid rahalisi vahendeid napib;

| 5. | rõhutab, et abi tuleb kontrollida ja selleks on vaja määrata kindlaks usaldusväärsed partnerid kohapeal, sealhulgas edukalt tegutsevad abiagentuurid ja kohalike kogukondade juhid; samuti on vaja paremini koordineerida ja jaotamist paremini korraldada, et hoida ära abisaadetiste kõrvaletoimetamist ja rüüstamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et abi tuleb kontrollida ja selleks on vaja määrata kindlaks usaldusväärsed partnerid kohapeal, sealhulgas edukalt tegutsevad abiagentuurid ja kohalike kogukondade juhid; samuti on vaja paremini koordineerida ja jaotamist paremini korraldada, et hoida ära abisaadetiste kõrvaletoimetamist ja rüüstamist;

| 6. | palub komisjonil kiiresti parandada üleminekut ELi humanitaarabi ja arenguabi vahel, sest põuakriis Aafrika Sarve piirkonnas näitab selgesti, et aastatepikkust hädaabi ei ole tulemuslikult täiendatud pikaajalise arengupoliitikaga, eriti põllumajanduse osas; palub komisjonil ja ELi liikmesriikidel toetada Ida-Aafrika riikide projekte ennetusvõime suurendamiseks ning varajase hoiatamise süsteemide loomiseks näljahäda ja põua puhuks; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil kiiresti parandada üleminekut ELi humanitaarabi ja arenguabi vahel, sest põuakriis Aafrika Sarve piirkonnas näitab selgesti, et aastatepikkust hädaabi ei ole tulemuslikult täiendatud pikaajalise arengupoliitikaga, eriti põllumajanduse osas; palub komisjonil ja ELi liikmesriikidel toetada Ida-Aafrika riikide projekte ennetusvõime suurendamiseks ning varajase hoiatamise süsteemide loomiseks näljahäda ja põua puhuks;

| 7. | tunneb heameelt, et Aafrika Liit on võtnud kohustuse osaleda humanitaarabioperatsioonis, kaasa arvatud AMISOMi rahukaitsemissioonis; kahetseb aga, et lubatud 20 000 Aafrika Liidu rahukaitsjast on seni Somaaliasse jõudnud vaid 9 000; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt, et Aafrika Liit on võtnud kohustuse osaleda humanitaarabioperatsioonis, kaasa arvatud AMISOMi rahukaitsemissioonis; kahetseb aga, et lubatud 20 000 Aafrika Liidu rahukaitsjast on seni Somaaliasse jõudnud vaid 9 000;

| 8. | rõhutab, et Aafrika Sarve piirkonnas tervikuna ja eelkõige Somaalias valitsevale näljahädale suudetakse lahendus leida ainult juhul, kui nii kohalikud osalejad kui ka rahvusvaheline üldsus tegelevad põhjuseks olevate poliitiliste, majanduslike, keskkonnaalaste ja julgeolekuprobleemidega; nõuab, et kõnealuse piirkonna jaoks töötataks välja ELi strateegia, milles esitataks poliitilised eesmärgid ja selgitataks, kuidas on omavahel seotud humanitaar-, arengu-, julgeoleku- ja sõjalised meetmed; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Aafrika Sarve piirkonnas tervikuna ja eelkõige Somaalias valitsevale näljahädale suudetakse lahendus leida ainult juhul, kui nii kohalikud osalejad kui ka rahvusvaheline üldsus tegelevad põhjuseks olevate poliitiliste, majanduslike, keskkonnaalaste ja julgeolekuprobleemidega; nõuab, et kõnealuse piirkonna jaoks töötataks välja ELi strateegia, milles esitataks poliitilised eesmärgid ja selgitataks, kuidas on omavahel seotud humanitaar-, arengu-, julgeoleku- ja sõjalised meetmed;

| 9. | palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil hinnata kriitiliselt Djibouti rahuprotsessi; rõhutab, et on vaja kaasata kõik Somaalia konfliktist mõjutatud inimesed kõikidel tasanditel, sealhulgas kodanikuühiskond ja naiste rühmitused; julgustab kehtestama rahvusliku leppimise korda, et alustada riigi ülesehitamist; |
| --- | --- |

9.

palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil hinnata kriitiliselt Djibouti rahuprotsessi; rõhutab, et on vaja kaasata kõik Somaalia konfliktist mõjutatud inimesed kõikidel tasanditel, sealhulgas kodanikuühiskond ja naiste rühmitused; julgustab kehtestama rahvusliku leppimise korda, et alustada riigi ülesehitamist;

| 10. | rõõmustab ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustuste üle; tuletab siiski meelde, et ÜRO hädaabiüleskutse kohaselt vajatavast summast puudub ikka veel miljard USA dollarit; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus täidaks oma lubadused, jagaks toiduabi ja parandaks kriisipiirkonnas tervishoiutingimusi; |
| --- | --- |

10.

rõõmustab ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustuste üle; tuletab siiski meelde, et ÜRO hädaabiüleskutse kohaselt vajatavast summast puudub ikka veel miljard USA dollarit; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus täidaks oma lubadused, jagaks toiduabi ja parandaks kriisipiirkonnas tervishoiutingimusi;

| 11. | nõuab, et senisest suurem osa ELi ametlikust arenguabist suunataks põllumajandustootmisse ning arenguriikide karjakasvatajate toetuseks, et toiduga kindlustatust suurendada; nõuab seda arvestades tungivalt, et rahvusvaheline üldsus teeks pikaajalisi investeeringuid põllumajandusse, mis on piirkonna peamine toidu ja sissetuleku allikas, samuti jätkusuutliku infrastruktuuri loomisse, ning võimaldaks põllumajanduslikele väiketootjatele juurdepääsu maa kasutamisele, kindlustades sellega kohalikku turgu ja tagades Aafrika Sarve piirkonna elanikele vastuvõetava igapäevase toidu; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et senisest suurem osa ELi ametlikust arenguabist suunataks põllumajandustootmisse ning arenguriikide karjakasvatajate toetuseks, et toiduga kindlustatust suurendada; nõuab seda arvestades tungivalt, et rahvusvaheline üldsus teeks pikaajalisi investeeringuid põllumajandusse, mis on piirkonna peamine toidu ja sissetuleku allikas, samuti jätkusuutliku infrastruktuuri loomisse, ning võimaldaks põllumajanduslikele väiketootjatele juurdepääsu maa kasutamisele, kindlustades sellega kohalikku turgu ja tagades Aafrika Sarve piirkonna elanikele vastuvõetava igapäevase toidu;

| 12. | nõuab, et teave toiduvarude kohta ja rahvusvahelise hinnakujunduse kohta oleks läbipaistvam, kvaliteetsem ja ajakohasem; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et teave toiduvarude kohta ja rahvusvahelise hinnakujunduse kohta oleks läbipaistvam, kvaliteetsem ja ajakohasem;

| 13. | nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et toidu- ja põllumajanduskaupade turul spekuleerivad finantsinstitutsioonid lõpetaksid kuritarvitusliku spekuleerimise, mis tõstab hindasid ja muudab need kõikuvaks, ning seaksid Aafrika Sarve piirkonna ja kõigi arengumaade vaesuse ja inimkannatuste vähendamise toiduhindadega spekuleerimisest saadavast tulust kõrgemale; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et toidu- ja põllumajanduskaupade turul spekuleerivad finantsinstitutsioonid lõpetaksid kuritarvitusliku spekuleerimise, mis tõstab hindasid ja muudab need kõikuvaks, ning seaksid Aafrika Sarve piirkonna ja kõigi arengumaade vaesuse ja inimkannatuste vähendamise toiduhindadega spekuleerimisest saadavast tulust kõrgemale;

| 14. | nõuab tungivalt, et nimetatud institutsioonid võtaksid oma sotsiaalset vastutust tõsiselt ning kehtestaksid sise-eeskirjad, millega kindlustataks, et nende tegevus toidu- ja põllumajanduskaupade turul piirdub riskimaandamist vajavate reaalmajanduse ettevõtete teenindamisega; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et nimetatud institutsioonid võtaksid oma sotsiaalset vastutust tõsiselt ning kehtestaksid sise-eeskirjad, millega kindlustataks, et nende tegevus toidu- ja põllumajanduskaupade turul piirdub riskimaandamist vajavate reaalmajanduse ettevõtete teenindamisega;

| 15. | kutsub G20 rühmitust üles tõhusamalt töötama selle nimel, et kokku leppida ülemaailmses reguleerimises, mille abil välditaks kuritarvituslikku spekuleerimist ning kooskõlastataks ennetusmehhanismide loomist ülemaailmsete toiduhindade liigse kõikumise vastu; rõhutab, et G20 peab kaasama ka rühmitusse mittekuuluvad riigid, et tagada ülemaailmne lähenemine; |
| --- | --- |

15.

kutsub G20 rühmitust üles tõhusamalt töötama selle nimel, et kokku leppida ülemaailmses reguleerimises, mille abil välditaks kuritarvituslikku spekuleerimist ning kooskõlastataks ennetusmehhanismide loomist ülemaailmsete toiduhindade liigse kõikumise vastu; rõhutab, et G20 peab kaasama ka rühmitusse mittekuuluvad riigid, et tagada ülemaailmne lähenemine;

| 16. | palub komisjonil esitada ettepanekud finantsinstrumentide turgude direktiivi (2004/39/EÜ) ja turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi (2003/6/EÜ) muutmiseks, et hoida ära kuritarvituslikku spekuleerimist; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada ettepanekud finantsinstrumentide turgude direktiivi (2004/39/EÜ) ja turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi (2003/6/EÜ) muutmiseks, et hoida ära kuritarvituslikku spekuleerimist;

| 17. | rõhutab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) peab olema kaubaturu järelevalves juhtroll; kinnitab, et ESMA peaks olema reguleerimisvahendite kohaldamisel eriti hoolikas, et ennetada manipuleerimist ning kuritarvitusi toidu- ja põllumajanduskaupade turul; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) peab olema kaubaturu järelevalves juhtroll; kinnitab, et ESMA peaks olema reguleerimisvahendite kohaldamisel eriti hoolikas, et ennetada manipuleerimist ning kuritarvitusi toidu- ja põllumajanduskaupade turul;

| 18. | kutsub komisjoni üles ajakohastama oma maapoliitika suuniseid seoses maade hõivamisega, et tagada ühtlustamine maailma toiduga kindlustamise komitee (CFS) vabatahtlike suunistega maa, kalavete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta ning omistada sellele suuremat tähtsust arengukoostööprogrammide ja kaubanduspoliitika kaudu ja osalemisega mitmepoolsetes finantsinstitutsioonides, nagu Maailmapank ja IMF; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles ajakohastama oma maapoliitika suuniseid seoses maade hõivamisega, et tagada ühtlustamine maailma toiduga kindlustamise komitee (CFS) vabatahtlike suunistega maa, kalavete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta ning omistada sellele suuremat tähtsust arengukoostööprogrammide ja kaubanduspoliitika kaudu ja osalemisega mitmepoolsetes finantsinstitutsioonides, nagu Maailmapank ja IMF;

| 19. | palub komisjonil ja piirkonna riikide valitsustel hinnata käimasoleva põllumaade kokkuostmise mõju maapiirkondades valitsevale vaesusele ja näljahädast tabatud piirkondadele; palub, et komisjon võtaks maa hõivamise küsimuse arenguriikidega peetavate poliitiliste dialoogide päevakorda, et parandada aruandlust ja järelevalvet ulatusliku maa kokkuostmise üle ning toetada arenguriike investeerimist puudutavate otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil ja piirkonna riikide valitsustel hinnata käimasoleva põllumaade kokkuostmise mõju maapiirkondades valitsevale vaesusele ja näljahädast tabatud piirkondadele; palub, et komisjon võtaks maa hõivamise küsimuse arenguriikidega peetavate poliitiliste dialoogide päevakorda, et parandada aruandlust ja järelevalvet ulatusliku maa kokkuostmise üle ning toetada arenguriike investeerimist puudutavate otsuste tegemisel;

| 20. | nõuab olulisi pingutusi, et kliimamuutusega kohanemist ELi arengupoliitikas paremini arvesse võtta; palub, et EL niisugust rahastamist märgatavalt suurendaks ning tagaks, et see oleks ametliku arenguabi täienduseks, et olla innustavaks eeskujuks eesseisval COP 17 kohtumisel kliimaga kohanemise poliitika paremal rakendamisel ning tugevdada säästva arengupoliitika rahvusvahelist juhtimist; |
| --- | --- |

20.

nõuab olulisi pingutusi, et kliimamuutusega kohanemist ELi arengupoliitikas paremini arvesse võtta; palub, et EL niisugust rahastamist märgatavalt suurendaks ning tagaks, et see oleks ametliku arenguabi täienduseks, et olla innustavaks eeskujuks eesseisval COP 17 kohtumisel kliimaga kohanemise poliitika paremal rakendamisel ning tugevdada säästva arengupoliitika rahvusvahelist juhtimist;

| 21. | kutsub ÜROd, komisjoni ning kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles võtma meetmeid seoses toksiliste jäätmete ebaseadusliku kaadamisega Somaalia vetes ja töötama välja poliitika, et hoida ära võimalik oht elanike tervisele; |
| --- | --- |

21.

kutsub ÜROd, komisjoni ning kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles võtma meetmeid seoses toksiliste jäätmete ebaseadusliku kaadamisega Somaalia vetes ja töötama välja poliitika, et hoida ära võimalik oht elanike tervisele;

| 22. | väljendab muret seoses hiljutiste teadetega ametliku arengupoliitika kuritarvitamisest poliitilisteks surveavaldusteks Etioopias; kutsub ELi ja liikmesriike tagama, et abi kasutataks rangelt ainult vaesuse leevendamiseks ning seda tehtaks aruandekohustuslikult ja läbipaistvalt, kasutades täielikult ära Cotonou lepingu inimõigusi käsitlevaid punkte; |
| --- | --- |

22.

väljendab muret seoses hiljutiste teadetega ametliku arengupoliitika kuritarvitamisest poliitilisteks surveavaldusteks Etioopias; kutsub ELi ja liikmesriike tagama, et abi kasutataks rangelt ainult vaesuse leevendamiseks ning seda tehtaks aruandekohustuslikult ja läbipaistvalt, kasutades täielikult ära Cotonou lepingu inimõigusi käsitlevaid punkte;

| 23. | palub komisjonil karjakasvatajad paremini ELi arengupoliitikasse kaasata, kuna nemad tagavad olulise osa majandustegevusest ja valgu tootmisest piirkonnas; on veendunud, et karjakasvatajate eluviisi kaitseks kogu piirkonnas on tungivalt vaja dialoogi kohalike võimudega, tunnistades, et nende rändav eluviis sobib väga hästi kuivadele aladele, kus tingimused ei võimalda paikset asustust; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil karjakasvatajad paremini ELi arengupoliitikasse kaasata, kuna nemad tagavad olulise osa majandustegevusest ja valgu tootmisest piirkonnas; on veendunud, et karjakasvatajate eluviisi kaitseks kogu piirkonnas on tungivalt vaja dialoogi kohalike võimudega, tunnistades, et nende rändav eluviis sobib väga hästi kuivadele aladele, kus tingimused ei võimalda paikset asustust;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule ja peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, IGADi riikide valitsustele ja parlamentidele, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, G20 eesistujale ning ELi liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule ja peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, IGADi riikide valitsustele ja parlamentidele, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, G20 eesistujale ning ELi liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0071.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/130

---

Neljapäev, 15. september 2011ELi seisukoht ja kohustused seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemeline kohtumisega

P7_TA(2011)0390

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkuslike haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel

2013/C 51 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli ülemaailmse strateegia elluviimise tegevuskava aastateks 2008–2013 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli ülemaailmse strateegia elluviimise tegevuskava aastateks 2008–2013 (1),

| — | võttes arvesse WHO 11. septembri 2006. aasta resolutsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta WHO Euroopa piirkonnas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 11. septembri 2006. aasta resolutsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta WHO Euroopa piirkonnas (2),

| — | võttes arvesse 2010. aasta oktoobris vastu võetud ÜRO resolutsiooni 64/265 mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta oktoobris vastu võetud ÜRO resolutsiooni 64/265 mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta (3),

| — | võttes arvesse 2011. aasta aprillis vastu võetud Moskva deklaratsiooni tervislike eluviiside ja mittenakkuslike haiguste kontrolli kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta aprillis vastu võetud Moskva deklaratsiooni tervislike eluviiside ja mittenakkuslike haiguste kontrolli kohta (4),

| — | võttes arvesse maailma terviseassamblee 2011. aasta mais vastu võetud resolutsiooni mittenakkuslike haiguste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma terviseassamblee 2011. aasta mais vastu võetud resolutsiooni mittenakkuslike haiguste kohta (5),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta (6),

| — | võttes arvesse WHO 2008. aasta aruannet hingamisteede krooniliste haiguste ülemaailmse seire, ennetamise ja kontrolli kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 2008. aasta aruannet hingamisteede krooniliste haiguste ülemaailmse seire, ennetamise ja kontrolli kohta (7),

| — | võttes arvesse Parma deklaratsiooni ja tegevuskohustust, mille WHO Euroopa piirkonna liikmesriigid võtsid vastu 2011. aasta märtsis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Parma deklaratsiooni ja tegevuskohustust, mille WHO Euroopa piirkonna liikmesriigid võtsid vastu 2011. aasta märtsis (8),

| — | võttes arvesse WHO 2011. aasta Astuuria deklaratsiooni (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 2011. aasta Astuuria deklaratsiooni (9),

| — | võttes arvesse 2006. aasta novembris vastu võetud Euroopa rasvumisevastase võitluse hartat (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta novembris vastu võetud Euroopa rasvumisevastase võitluse hartat (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 179, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 179,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35,

| — | võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise kohta: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel (11) ning oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise kohta: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel (11) ning oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni südame-veresoonkonna haigustega võitlemise kohta (13), 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus (14) ning 27. aprilli 2006. aasta deklaratsiooni diabeedi kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni südame-veresoonkonna haigustega võitlemise kohta (13), 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus (14) ning 27. aprilli 2006. aasta deklaratsiooni diabeedi kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (17),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (18) ning 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (18) ning 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (19),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta (20) ning resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta (20) ning resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta (21),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 2004. aasta järeldusi südametervise edendamise kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2004. aasta järeldusi südametervise edendamise kohta (23),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (24),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (25),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele (26),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2006. aasta järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning nõukogu 6. juuni 2011. aasta järeldusi pealkirjaga „Tänapäevaste, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide suunas” (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2006. aasta järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning nõukogu 6. juuni 2011. aasta järeldusi pealkirjaga „Tänapäevaste, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide suunas” (27),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas (28),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et WHO andmetel on Euroopas 86 % surmajuhtudest mittenakkuslike haiguste põhjustatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WHO andmetel on Euroopas 86 % surmajuhtudest mittenakkuslike haiguste põhjustatud;

| B. | arvestades, et neli kõige levinumat mittenakkuslikku haigust on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet; arvestades, et teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi ei tohiks samuti tähelepanuta jätta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neli kõige levinumat mittenakkuslikku haigust on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet; arvestades, et teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi ei tohiks samuti tähelepanuta jätta;

| C. | arvestades, et südame-veresoonkonna haigused on peamiseks surma põhjuseks, nende tagajärjel sureb igal aastal rohkem kui kaks miljonit inimest; arvestades, et kõige sagedasemateks südame-veresoonkonna haigusteks on südame isheemiatõbi ja rabandus, mille arvele langeb vastavalt rohkem kui üks kolmandik (741 000) ja pisut üle neljandiku (508 000) kõigist südame-veresoonkonna haigustega seotud surmajuhtumitest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et südame-veresoonkonna haigused on peamiseks surma põhjuseks, nende tagajärjel sureb igal aastal rohkem kui kaks miljonit inimest; arvestades, et kõige sagedasemateks südame-veresoonkonna haigusteks on südame isheemiatõbi ja rabandus, mille arvele langeb vastavalt rohkem kui üks kolmandik (741 000) ja pisut üle neljandiku (508 000) kõigist südame-veresoonkonna haigustega seotud surmajuhtumitest;

| D. | arvestades, et teiseks peamiseks surma põhjuseks on vähk, mille levimus elanikkonna seas on 3–4 %, mis eakate hulgas tõuseb 10–15 %le; arvestades, et igal aastal diagnoositakse ELis umbes 2,45 miljonil inimesel vähk ning registreeritakse 1,23 miljoni inimese surm sellesse haigusse; arvestades, et laste vähktõve esinemismäär kasvab Euroopas igal aastal rohkem kui 1 % võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teiseks peamiseks surma põhjuseks on vähk, mille levimus elanikkonna seas on 3–4 %, mis eakate hulgas tõuseb 10–15 %le; arvestades, et igal aastal diagnoositakse ELis umbes 2,45 miljonil inimesel vähk ning registreeritakse 1,23 miljoni inimese surm sellesse haigusse; arvestades, et laste vähktõve esinemismäär kasvab Euroopas igal aastal rohkem kui 1 % võrra;

| E. | arvestades, et ennetatavaid hingamisteede kroonilisi haigusi, nagu astma ja krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, põevad miljonid inimesed Euroopas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ennetatavaid hingamisteede kroonilisi haigusi, nagu astma ja krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, põevad miljonid inimesed Euroopas;

| F. | arvestades, et puudub ELi strateegia või algatus, mis põhjalikult tegeleks diabeediga (I ja II tüüpi diabeet), mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, umbes sama palju inimesi kannatab nõrgenenud glükoositaluvuse all ja väga suure tõenäosusega kujuneb neil välja kliiniliselt diagnoositav diabeet; arvestades, et need arvud võivad 2030. aastaks suureneda 16 % võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis tuleb veel kindlaks määrata ja milleks on vaja rohkem teadusuuringuid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et puudub ELi strateegia või algatus, mis põhjalikult tegeleks diabeediga (I ja II tüüpi diabeet), mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, umbes sama palju inimesi kannatab nõrgenenud glükoositaluvuse all ja väga suure tõenäosusega kujuneb neil välja kliiniliselt diagnoositav diabeet; arvestades, et need arvud võivad 2030. aastaks suureneda 16 % võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis tuleb veel kindlaks määrata ja milleks on vaja rohkem teadusuuringuid;

| G. | arvestades, et enamiku krooniliste mittenakkuslike haiguste põhjustajate hulka kuuluvad neli riskitegurit üheskoos: tubaka tarbimine, tasakaalustamata toitumine, alkoholi tarbimine ja vähene kehaline aktiivsus; arvestades, et kokkupuude keskkonna saasteainetega on viies oluline tegur, mida tuleb arvesse võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enamiku krooniliste mittenakkuslike haiguste põhjustajate hulka kuuluvad neli riskitegurit üheskoos: tubaka tarbimine, tasakaalustamata toitumine, alkoholi tarbimine ja vähene kehaline aktiivsus; arvestades, et kokkupuude keskkonna saasteainetega on viies oluline tegur, mida tuleb arvesse võtta;

| H. | arvestades, et tubaka tarvitamine on ärahoitavate surmade peapõhjus ning selle tagajärjel sureb üks igast kahest pikaajalisest tubaka tarbijast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tubaka tarvitamine on ärahoitavate surmade peapõhjus ning selle tagajärjel sureb üks igast kahest pikaajalisest tubaka tarbijast;

| I. | arvestades, et alkoholi tarbimine, tasakaalustamata toit, keskkonnasaastus ja vähene kehaline aktiivsus võivad oluliselt suurendada riski haigestuda teatud tüüpi südame-veresoonkonna haigustesse, vähktõvesse ja diabeeti; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alkoholi tarbimine, tasakaalustamata toit, keskkonnasaastus ja vähene kehaline aktiivsus võivad oluliselt suurendada riski haigestuda teatud tüüpi südame-veresoonkonna haigustesse, vähktõvesse ja diabeeti;

| J. | arvestades, et kehalist aktiivsust tähtsustatakse üha enam mittenakkuslike haiguste ennetamisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kehalist aktiivsust tähtsustatakse üha enam mittenakkuslike haiguste ennetamisel;

| K. | arvestades, et seitse enneaegse surma riskitegurit (kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase, kõrge kehamassiindeks, ebapiisav puu- ja köögiviljade söömine, füüsilise tegevuse puudus, alkoholitarbimine, suitsetamine) on seotud toitumisharjumuste ja kehalise tegevuse harjumustega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seitse enneaegse surma riskitegurit (kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase, kõrge kehamassiindeks, ebapiisav puu- ja köögiviljade söömine, füüsilise tegevuse puudus, alkoholitarbimine, suitsetamine) on seotud toitumisharjumuste ja kehalise tegevuse harjumustega;

| L. | arvestades, et enamikku kroonilistest mittenakkuslikest haigustest on võimalik ära hoida, eelkõige vähendades või vältides selliseid riskitegureid nagu suitsetamine, tasakaalustamata toitumine, vähene kehaline aktiivsus, alkoholi tarbimine ja kokkupuude teatud keemiliste ainetega; arvestades, et tõhus keskkonnapoliitika, sealhulgas kehtivate õigusaktide ja standardite täitmine, pakub suuri ennetusvõimalusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et enamikku kroonilistest mittenakkuslikest haigustest on võimalik ära hoida, eelkõige vähendades või vältides selliseid riskitegureid nagu suitsetamine, tasakaalustamata toitumine, vähene kehaline aktiivsus, alkoholi tarbimine ja kokkupuude teatud keemiliste ainetega; arvestades, et tõhus keskkonnapoliitika, sealhulgas kehtivate õigusaktide ja standardite täitmine, pakub suuri ennetusvõimalusi;

| M. | arvestades, et haiguste ennetamise ja varajase avastamise strateegiaid välja töötades tuleks arvesse võtta ka täiendavaid tegureid, nagu inimese vanus, sugu, geneetiline taust ja füsioloogilised tingimused, kaasa arvatud ülekaalulisus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et haiguste ennetamise ja varajase avastamise strateegiaid välja töötades tuleks arvesse võtta ka täiendavaid tegureid, nagu inimese vanus, sugu, geneetiline taust ja füsioloogilised tingimused, kaasa arvatud ülekaalulisus;

| N. | arvestades, et suuremal osal mittenakkuslikel haigustel on ühised sümptomid, nagu krooniline valu ja vaimse tervise probleemid, mis otseselt mõjutavad põdejaid ja nende elukvaliteeti ning millega tuleks ühise, horisontaalse lähenemise abil tegeleda, et tervishoiusüsteemid saaksid nende haigustega palju kulutasuvamalt võidelda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suuremal osal mittenakkuslikel haigustel on ühised sümptomid, nagu krooniline valu ja vaimse tervise probleemid, mis otseselt mõjutavad põdejaid ja nende elukvaliteeti ning millega tuleks ühise, horisontaalse lähenemise abil tegeleda, et tervishoiusüsteemid saaksid nende haigustega palju kulutasuvamalt võidelda;

| O. | arvestades, et haiguste ennetamise võimalusi pole kaugeltki ammendatud, kuigi on täheldatud, et kogu elanikkonda hõlmavad mittenakkuslike haiguste ennetamise strateegiad vähendavad järjekindlalt kulusid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et haiguste ennetamise võimalusi pole kaugeltki ammendatud, kuigi on täheldatud, et kogu elanikkonda hõlmavad mittenakkuslike haiguste ennetamise strateegiad vähendavad järjekindlalt kulusid;

| P. | arvestades, et 97 % tervishoiukuludest on praegu seotud raviga ja ainult 3 % investeeritakse ennetusse, ning arvestades, et diagnostika ja ravi üha suurema kättesaadavuse tõttu kasvavad mittenakkuslike haiguste ravi- ja hoolduskulud järsult; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 97 % tervishoiukuludest on praegu seotud raviga ja ainult 3 % investeeritakse ennetusse, ning arvestades, et diagnostika ja ravi üha suurema kättesaadavuse tõttu kasvavad mittenakkuslike haiguste ravi- ja hoolduskulud järsult;

| Q. | arvestades, et WHO hinnangul toimub mittenakkuslike haiguste kasv igal pool maailmas ning 2030. aastal nõuavad nad 52 miljoni inimese elu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et WHO hinnangul toimub mittenakkuslike haiguste kasv igal pool maailmas ning 2030. aastal nõuavad nad 52 miljoni inimese elu;

| R. | arvestades, et Maailma Majandusfoorumi ja Harvardi Rahvatervise Kooli avaldatud andmetel põhjustavad mittenakkuslikud haigused ajavahemikul 2005–2030 maailmamajanduse kogutoodangule hinnanguliselt 25 triljoni euro suuruse kahjumi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Maailma Majandusfoorumi ja Harvardi Rahvatervise Kooli avaldatud andmetel põhjustavad mittenakkuslikud haigused ajavahemikul 2005–2030 maailmamajanduse kogutoodangule hinnanguliselt 25 triljoni euro suuruse kahjumi;

| S. | arvestades, et mittenakkuslikud haigused võivad takistada Euroopa 2020. aasta strateegiat ning jätta inimesed ilma õigusest elada tervelt ja tegusalt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mittenakkuslikud haigused võivad takistada Euroopa 2020. aasta strateegiat ning jätta inimesed ilma õigusest elada tervelt ja tegusalt;

| T. | arvestades, et EL peab olema eestvedaja, et kiirendada edasiminekut ülemaailmsete terviseteemadega, mille hulka kuuluvad tervisealased aastatuhande arengueesmärgid ja mittenakkuslikud haigused, nagu on märgitud nõukogu järeldustes ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL peab olema eestvedaja, et kiirendada edasiminekut ülemaailmsete terviseteemadega, mille hulka kuuluvad tervisealased aastatuhande arengueesmärgid ja mittenakkuslikud haigused, nagu on märgitud nõukogu järeldustes ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas;

| U. | arvestades, et mõned mittenakkuslike haiguste tegurid on kahtlemata seotud ülemaailmsete probleemidega, näiteks keskkonnasaastusega, ning nendega tuleks seetõttu tegeleda ülemaailmsel tasandil; arvestades, et teiste aspektidega saab tegeleda riigi või piirkonna tasandil ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mõned mittenakkuslike haiguste tegurid on kahtlemata seotud ülemaailmsete probleemidega, näiteks keskkonnasaastusega, ning nendega tuleks seetõttu tegeleda ülemaailmsel tasandil; arvestades, et teiste aspektidega saab tegeleda riigi või piirkonna tasandil ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| V. | arvestades, et sünnieelsetel tingimustel, kaasa arvatud kokkupuutel keskkonnasaastusega, on eluaegne mõju mitmes aspektis tervisele ja heaolule, eelkõige suureneb hingamisteede haiguste tõenäosus ning vähktõve ja diabeedi risk; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sünnieelsetel tingimustel, kaasa arvatud kokkupuutel keskkonnasaastusega, on eluaegne mõju mitmes aspektis tervisele ja heaolule, eelkõige suureneb hingamisteede haiguste tõenäosus ning vähktõve ja diabeedi risk;

| W. | arvestades, et kuigi keskmiselt elavad inimesed kauem ja tervemalt kui eelmistes põlvkondades, siis nüüd on vananeva rahvastiku ja kõige eakamate uue nähtuse kontekstis ELil vaja tegeleda krooniliste haiguste levikuga ja komplekshaigustega ning sellest tuleneva ohuga või suurema survega riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kuigi keskmiselt elavad inimesed kauem ja tervemalt kui eelmistes põlvkondades, siis nüüd on vananeva rahvastiku ja kõige eakamate uue nähtuse kontekstis ELil vaja tegeleda krooniliste haiguste levikuga ja komplekshaigustega ning sellest tuleneva ohuga või suurema survega riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele;

| X. | arvestades, et sotsiaalmajanduslikud faktorid on samuti tähtsad tervist mõjutavad tegurid ning ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas esineb nii liikmesriikide vahel kui ka riigisiseselt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et sotsiaalmajanduslikud faktorid on samuti tähtsad tervist mõjutavad tegurid ning ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas esineb nii liikmesriikide vahel kui ka riigisiseselt;

| Y. | arvestades, et 2020. aastaks on Euroopas puudu 1 miljon tervishoiutöötajat, nende seas arstid, medõed, hambaarstid, farmatseudid ja füsioterapeudid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2020. aastaks on Euroopas puudu 1 miljon tervishoiutöötajat, nende seas arstid, medõed, hambaarstid, farmatseudid ja füsioterapeudid;

| Z. | arvestades, et sotsiaalsed ja keskkonnafaktorid tuleks selgelt määratleda tervist mõjutavate teguritena, võttes arvesse näiteks seda, et õhusaaste siseruumides põhjustab igal aastal 1,6 miljoni inimese surma ning on seega Euroopas tõsine keskkonnast tingitud terviseoht, mis vähendab oluliselt oodatavat eluiga ja tootlikkust; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sotsiaalsed ja keskkonnafaktorid tuleks selgelt määratleda tervist mõjutavate teguritena, võttes arvesse näiteks seda, et õhusaaste siseruumides põhjustab igal aastal 1,6 miljoni inimese surma ning on seega Euroopas tõsine keskkonnast tingitud terviseoht, mis vähendab oluliselt oodatavat eluiga ja tootlikkust;

| AA. | arvestades, et ELi kodanikele teeb muret võimalik keskkonnamõju nende tervisele, kusjuures kõige rohkem tuntakse muret ohtlike kemikaalide võimaliku mõju pärast; arvestades, et näiteks tahkete osakeste saastega seoses sureb igal aastal 27 ELi liikmesriigis rohkem kui 455 000 inimest südame- ja hingamisteede haiguste tagajärjel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ELi kodanikele teeb muret võimalik keskkonnamõju nende tervisele, kusjuures kõige rohkem tuntakse muret ohtlike kemikaalide võimaliku mõju pärast; arvestades, et näiteks tahkete osakeste saastega seoses sureb igal aastal 27 ELi liikmesriigis rohkem kui 455 000 inimest südame- ja hingamisteede haiguste tagajärjel;

| 1. | nõuab komisjonilt ja ELi liikmesriikidelt tugevat poliitilist tahet, mis kajastaks mittenakkuslike haiguste ülemaailmse leviku olulisust ja tõsidust; |
| --- | --- |

1.

nõuab komisjonilt ja ELi liikmesriikidelt tugevat poliitilist tahet, mis kajastaks mittenakkuslike haiguste ülemaailmse leviku olulisust ja tõsidust;

| 2. | nõuab, et EL toetaks kõrget eesmärki vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse, nagu seda on WHO eesmärk vähendada riikides 2025. aastaks 25 % võrra suremust võrreldes 2010. aasta andmetega; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et EL toetaks kõrget eesmärki vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse, nagu seda on WHO eesmärk vähendada riikides 2025. aastaks 25 % võrra suremust võrreldes 2010. aasta andmetega;

| 3. | kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama viit järgmist põhikohustust ja lisama need oma poliitilisse avaldusse, mis esitatakse 2011. aasta septembris toimuval ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel mittenakkuslike haiguste teemal:






  — | vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse 2025. aastaks 25 % võrra, nagu on ettepaneku teinud WHO, |
| --- | --- | --- |

3.

kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama viit järgmist põhikohustust ja lisama need oma poliitilisse avaldusse, mis esitatakse 2011. aasta septembris toimuval ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel mittenakkuslike haiguste teemal:

—

vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse 2025. aastaks 25 % võrra, nagu on ettepaneku teinud WHO,

| — | rakendada kulutõhusaid ja kulusäästvaid meetmeid, sealhulgas kiiremini rakendada WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon, parandada tervisliku toidu kättesaadavust ja propageerida tervislikku toitumist, et vähendada soola, suhkru, küllastunud rasvade ja transrasvade tarbimist, rakendada tõhusaid meetmeid võitluseks alkoholi kuritarvitamisega ning parandada juurdepääsu kehalisele tegevusele ja edendada kehalist aktiivsust, samuti vähendada üldist kokkupuudet keskkonnasaastusega, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide ja muude keskkonna saasteainetega, |
| --- | --- |

—

rakendada kulutõhusaid ja kulusäästvaid meetmeid, sealhulgas kiiremini rakendada WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon, parandada tervisliku toidu kättesaadavust ja propageerida tervislikku toitumist, et vähendada soola, suhkru, küllastunud rasvade ja transrasvade tarbimist, rakendada tõhusaid meetmeid võitluseks alkoholi kuritarvitamisega ning parandada juurdepääsu kehalisele tegevusele ja edendada kehalist aktiivsust, samuti vähendada üldist kokkupuudet keskkonnasaastusega, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide ja muude keskkonna saasteainetega,

| — | jälgida suundumusi mittenakkuslikesse haigustesse suremuse puhul ja nende haiguste ühiseid riskitegureid, |
| --- | --- |

—

jälgida suundumusi mittenakkuslikesse haigustesse suremuse puhul ja nende haiguste ühiseid riskitegureid,

| — | töötada välja ülemaailmsed ja riiklikud vastutusmehhanismid kõigi asjaomaste peamiste sidusrühmade jaoks, |
| --- | --- |

—

töötada välja ülemaailmsed ja riiklikud vastutusmehhanismid kõigi asjaomaste peamiste sidusrühmade jaoks,

| — | luua 2012. aastal kõrgetasemeline partnerlus, et edendada soovituste rakendamist ja korraldada 2014. aastal kõrgetasemeline kohtumine, et vaadata üle, mil määral on kohustustest kinni peetud; |
| --- | --- |

—

luua 2012. aastal kõrgetasemeline partnerlus, et edendada soovituste rakendamist ja korraldada 2014. aastal kõrgetasemeline kohtumine, et vaadata üle, mil määral on kohustustest kinni peetud;

| 4. | kutsub EL ja liikmesriike üles aktiivselt rakendama poliitilist deklaratsiooni, mis avaldatakse kõrgetasemelise kohtumise järel, ning kaasama kõik asjaomased ELi ametid ja institutsioonid, et tegeleda mittenakkuslike haigustega kaasnevate probleemidega; |
| --- | --- |

4.

kutsub EL ja liikmesriike üles aktiivselt rakendama poliitilist deklaratsiooni, mis avaldatakse kõrgetasemelise kohtumise järel, ning kaasama kõik asjaomased ELi ametid ja institutsioonid, et tegeleda mittenakkuslike haigustega kaasnevate probleemidega;

| 5. | kutsub EL ja liikmesriike üles parandama ennetust, teadusuuringuid ja varajast diagnoosimist ning kontrolli seoses nelja kõige levinuma mittenakkusliku haigusega, milleks on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet, alahindamata seejuures teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi, nagu vaimsed ja neuroloogilised häired, sealhulgas Alzheimeri tõbi; rõhutab, et tähtis on varakult tuvastada inimesed, kelle puhul risk nendesse haigustesse jääda või nende tagajärjel surra on kõrge või kellel on vastav eelsoodumus, kroonilised ja rasked haigused ja riskitegurid, mis raskendavad mittenakkuslike haiguste kulgu; |
| --- | --- |

5.

kutsub EL ja liikmesriike üles parandama ennetust, teadusuuringuid ja varajast diagnoosimist ning kontrolli seoses nelja kõige levinuma mittenakkusliku haigusega, milleks on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet, alahindamata seejuures teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi, nagu vaimsed ja neuroloogilised häired, sealhulgas Alzheimeri tõbi; rõhutab, et tähtis on varakult tuvastada inimesed, kelle puhul risk nendesse haigustesse jääda või nende tagajärjel surra on kõrge või kellel on vastav eelsoodumus, kroonilised ja rasked haigused ja riskitegurid, mis raskendavad mittenakkuslike haiguste kulgu;

| 6. | rõhutab, et vaja on ühtset, terviklikku ja patsiendikeskset lähenemisviisi seoses pikaajaliste tingimustega, see peaks hõlmama haiguste ärahoidmist ja tervise edendamist, varajast diagnoosimist, jälgimist ja selgitustööd, samuti avalikkuse teavitamise kampaaniaid, kus tähelepanu juhitakse riskiteguritele, eelsoodumustele ja ebatervislikule eluviisile (tubaka tarvitamine, kehv toit, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholi tarbimine) ning haiglaravi ja kohaliku hoolekande kooskõlastamist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et vaja on ühtset, terviklikku ja patsiendikeskset lähenemisviisi seoses pikaajaliste tingimustega, see peaks hõlmama haiguste ärahoidmist ja tervise edendamist, varajast diagnoosimist, jälgimist ja selgitustööd, samuti avalikkuse teavitamise kampaaniaid, kus tähelepanu juhitakse riskiteguritele, eelsoodumustele ja ebatervislikule eluviisile (tubaka tarvitamine, kehv toit, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholi tarbimine) ning haiglaravi ja kohaliku hoolekande kooskõlastamist;

| 7. | nõuab, et mittenakkuslike haiguste ennetusstrateegiad rakendataks varasest east alates; rõhutab vajadust tõhustada koolides õpetuse andmist tervislike toitumisharjumuste ja kehalise tegevuse harjumuste kohta; märgib, et ülemaailmselt tuleb selle haridustöö vajadusteks eraldada piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et mittenakkuslike haiguste ennetusstrateegiad rakendataks varasest east alates; rõhutab vajadust tõhustada koolides õpetuse andmist tervislike toitumisharjumuste ja kehalise tegevuse harjumuste kohta; märgib, et ülemaailmselt tuleb selle haridustöö vajadusteks eraldada piisavalt vahendeid;

| 8. | märgib, et poliitikameetmed, mis käsitlevad käitumuslikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid tegureid seoses mittenakkuslike haigustega, tuleks kiiresti ja täielikult rakendada, et tagada võimalikult tõhus reageerimine neile haigustele ning ühtlasi parandada elukvaliteeti ja tervisealast võrdsust; |
| --- | --- |

8.

märgib, et poliitikameetmed, mis käsitlevad käitumuslikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid tegureid seoses mittenakkuslike haigustega, tuleks kiiresti ja täielikult rakendada, et tagada võimalikult tõhus reageerimine neile haigustele ning ühtlasi parandada elukvaliteeti ja tervisealast võrdsust;

| 9. | tõdeb, et krooniliste haiguste ravis tuleks põhitähelepanu kaugelearenenud kroonilistelt haigustelt suunata nendele inimestele, kel on mittenakkuslike haiguste varajane staadium, kusjuures põhieesmärk peaks olema mitte üksnes haiguste kontroll, vaid ka krooniliste haiguste põdejate prognoosi parandamine; rõhutab samal ajal palliatiivravi tähtsust; |
| --- | --- |

9.

tõdeb, et krooniliste haiguste ravis tuleks põhitähelepanu kaugelearenenud kroonilistelt haigustelt suunata nendele inimestele, kel on mittenakkuslike haiguste varajane staadium, kusjuures põhieesmärk peaks olema mitte üksnes haiguste kontroll, vaid ka krooniliste haiguste põdejate prognoosi parandamine; rõhutab samal ajal palliatiivravi tähtsust;

| 10. | peab kiiduväärseks ELi eelmiste eesistujariikide rõhuasetusi krooniliste mittenakkuslike haiguste ennetamisele ja kontrollile, sealhulgas eesistujariigi Hispaania tähelepanu osutamist südame-veresoonkonna haigustele ja eesistujariigi Poola korraldatud konverentse teemal „Laste hingamisteede kroonilised haigused” ja „Solidaarsus tervishoius – lõhe ületamine tervishoiuteenuste osutamisel ELi liikmesriikides”; |
| --- | --- |

10.

peab kiiduväärseks ELi eelmiste eesistujariikide rõhuasetusi krooniliste mittenakkuslike haiguste ennetamisele ja kontrollile, sealhulgas eesistujariigi Hispaania tähelepanu osutamist südame-veresoonkonna haigustele ja eesistujariigi Poola korraldatud konverentse teemal „Laste hingamisteede kroonilised haigused” ja „Solidaarsus tervishoius – lõhe ületamine tervishoiuteenuste osutamisel ELi liikmesriikides”;

| 11. | nõuab selgete juhendite ja tõenditel põhinevate suuniste kehtestamist kõige levinumate krooniliste mittenakkuslike haiguste tarvis, et tagada patsientide nõuetekohane hooldus ja ravi kõigi tervishoiutöötajate poolt, kaasa arvatud spetsialistid, üldarstid ja spetsialiseerunud õed; |
| --- | --- |

11.

nõuab selgete juhendite ja tõenditel põhinevate suuniste kehtestamist kõige levinumate krooniliste mittenakkuslike haiguste tarvis, et tagada patsientide nõuetekohane hooldus ja ravi kõigi tervishoiutöötajate poolt, kaasa arvatud spetsialistid, üldarstid ja spetsialiseerunud õed;

| 12. | rõhutab, et vaja on krooniliste haiguste teadusuuringuid ja selgitustööd kõigil tasanditel, eelkõige mis puudutab nelja kõige levinumat mittenakkuslikku haigust (alahindamata seejuures teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi) ja riskitegurite vähendamist, üldisi rahvatervise meetmeid, saasteallikate ja tervisemõju vastastikuseid seoseid, kusjuures multidistsiplinaarset koostööd tuleks teha mittenakkuslike haiguste valdkonnas teadusuuringute prioriteedina nendes piirkondades ja riikides, kus selleks on piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et vaja on krooniliste haiguste teadusuuringuid ja selgitustööd kõigil tasanditel, eelkõige mis puudutab nelja kõige levinumat mittenakkuslikku haigust (alahindamata seejuures teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi) ja riskitegurite vähendamist, üldisi rahvatervise meetmeid, saasteallikate ja tervisemõju vastastikuseid seoseid, kusjuures multidistsiplinaarset koostööd tuleks teha mittenakkuslike haiguste valdkonnas teadusuuringute prioriteedina nendes piirkondades ja riikides, kus selleks on piisavalt vahendeid;

| 13. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid ELi õhu kvaliteedistandardeid ja rakendaksid WHO õhukvaliteedi suuniseid välis- ja siseõhu jaoks ning 2010. aasta Parma deklaratsiooni ja tegevuskohustust, milles viidatakse vajadusele tegeleda kliimamuutusest tingitud tervisemõjudega; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid ELi õhu kvaliteedistandardeid ja rakendaksid WHO õhukvaliteedi suuniseid välis- ja siseõhu jaoks ning 2010. aasta Parma deklaratsiooni ja tegevuskohustust, milles viidatakse vajadusele tegeleda kliimamuutusest tingitud tervisemõjudega;

| 14. | rõhutab vajadust viivitamata ja tõhusalt läbi vaadata tubakatoodete direktiiv; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust viivitamata ja tõhusalt läbi vaadata tubakatoodete direktiiv;

| 15. | rõhutab, et EL ja liikmesriikide jaoks on oluline, pidades silmas mittenakkuslike haigustega seotud eesmärkide saavutamist ja rahvatervise, sotsiaalsete ja majanduslike küsimustega tegelemist, integreerida ennetustöö ja riskitegurite vähendamine kõigisse asjakohastesse õigusloome- ja poliitikavaldkondadesse, eriti keskkonda, toitu ja tarbijaid käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et EL ja liikmesriikide jaoks on oluline, pidades silmas mittenakkuslike haigustega seotud eesmärkide saavutamist ja rahvatervise, sotsiaalsete ja majanduslike küsimustega tegelemist, integreerida ennetustöö ja riskitegurite vähendamine kõigisse asjakohastesse õigusloome- ja poliitikavaldkondadesse, eriti keskkonda, toitu ja tarbijaid käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse;

| 16. | tõdeb, et ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt vastutavad tervishoiuküsimustega seotud meetmete eest peamiselt liikmesriigid, kuid rõhutab, et oluline on kehtestada krooniliste mittenakkuslike haiguste ELi strateegia, millele järgneksid nõukogu soovitused, kus eraldi osa oleks pühendatud neljale kõige levinumale mittenakkuslikule haigusele ning kus arvesse võetakse ka soolisi iseärasusi, seejuures tuleks koostööd teha asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajatega; |
| --- | --- |

16.

tõdeb, et ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt vastutavad tervishoiuküsimustega seotud meetmete eest peamiselt liikmesriigid, kuid rõhutab, et oluline on kehtestada krooniliste mittenakkuslike haiguste ELi strateegia, millele järgneksid nõukogu soovitused, kus eraldi osa oleks pühendatud neljale kõige levinumale mittenakkuslikule haigusele ning kus arvesse võetakse ka soolisi iseärasusi, seejuures tuleks koostööd teha asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajatega;

| 17. | kutsub liikmesriike üles kehtestama 2013. aastaks mittenakkuslikke haigusi käsitlevad riiklikud tegevuskavad, eelkõige nelja kõige levinuma mittenakkusliku haiguse tarvis, ja eraldama selleks vahendeid, mis vastavad nendest haigustest tingitud koormusele, ning looma ülemaailmse kõrgetasemelise mehhanismi kooskõlastamaks mittenakkuslike haiguste vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles kehtestama 2013. aastaks mittenakkuslikke haigusi käsitlevad riiklikud tegevuskavad, eelkõige nelja kõige levinuma mittenakkusliku haiguse tarvis, ja eraldama selleks vahendeid, mis vastavad nendest haigustest tingitud koormusele, ning looma ülemaailmse kõrgetasemelise mehhanismi kooskõlastamaks mittenakkuslike haiguste vastaseid meetmeid;

| 18. | märgib, et mittenakkuslikke haigusi käsitlevate riiklike tegevuskavade rakendamine koos tõhusama ennetuse, diagnoosimise ja kontrolliga nende haiguste ja nendega seotud riskitegurite puhul, milleks on eelsoodumus ning kroonilised ja rasked haigused, võib märgatavalt vähendada neist haigustest tingitud üldist koormust ja seega kaasa aidata riikide tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

18.

märgib, et mittenakkuslikke haigusi käsitlevate riiklike tegevuskavade rakendamine koos tõhusama ennetuse, diagnoosimise ja kontrolliga nende haiguste ja nendega seotud riskitegurite puhul, milleks on eelsoodumus ning kroonilised ja rasked haigused, võib märgatavalt vähendada neist haigustest tingitud üldist koormust ja seega kaasa aidata riikide tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele;

| 19. | kutsub komisjoni üles pidevalt jälgima ja aru andma olukorrast ELis, liikmesriikide edusammudest mittenakkuslikke haigusi käsitlevate riiklike tegevuskavade rakendamisel, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata neljale kõige levinumale mittenakkuslikule haigusele ja edusammudele seoses ennetamise, varajase avastamise, ravi ja teadusuuringutega; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles pidevalt jälgima ja aru andma olukorrast ELis, liikmesriikide edusammudest mittenakkuslikke haigusi käsitlevate riiklike tegevuskavade rakendamisel, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata neljale kõige levinumale mittenakkuslikule haigusele ja edusammudele seoses ennetamise, varajase avastamise, ravi ja teadusuuringutega;

| 20. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et suurendada koolitatud ja tegelikult töötavate tervishoiutöötajate arvu tervishoiusüsteemis, et tulemuslikumalt toime tulla mittenakkuslikest haigustest tingitud koormusega; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et suurendada koolitatud ja tegelikult töötavate tervishoiutöötajate arvu tervishoiusüsteemis, et tulemuslikumalt toime tulla mittenakkuslikest haigustest tingitud koormusega;

| 21. | rõhutab, et vaja on ühtset ja kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmaks ÜRO poliitilist deklaratsiooni ning nõukogu ja komisjoni käimasolevaid meetmeid, st kroonilisi haigusi käsitlevat aruteluprotsessi; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vaja on ühtset ja kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmaks ÜRO poliitilist deklaratsiooni ning nõukogu ja komisjoni käimasolevaid meetmeid, st kroonilisi haigusi käsitlevat aruteluprotsessi;

| 22. | palub, et komisjon kaaluks ja hindaks võimalust laiendada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ülesandeid, nii et need hõlmaksid ka mittenakkuslikke haigusi ning keskus koguks andmeid ja töötaks välja soovitusi mittenakkuslike haiguste osas, see võimaldaks poliitikakujundajatel, teadlastel ja arstidel saada andmeid parimate tavade kohta ja sügavamaid teadmisi neist haigustest; |
| --- | --- |

22.

palub, et komisjon kaaluks ja hindaks võimalust laiendada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ülesandeid, nii et need hõlmaksid ka mittenakkuslikke haigusi ning keskus koguks andmeid ja töötaks välja soovitusi mittenakkuslike haiguste osas, see võimaldaks poliitikakujundajatel, teadlastel ja arstidel saada andmeid parimate tavade kohta ja sügavamaid teadmisi neist haigustest;

| 23. | rõhutab vajadust kehtestada prioriteedid andmete tsentraliseeritud kogumiseks, et saada võrreldavaid andmeid, mis võimaldavad paremat kavandamist ja soovituste tegemist kogu ELis; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust kehtestada prioriteedid andmete tsentraliseeritud kogumiseks, et saada võrreldavaid andmeid, mis võimaldavad paremat kavandamist ja soovituste tegemist kogu ELis;

| 24. | nõuab ÜRO poliitilise deklaratsiooni rakendamise põhjalikku läbivaatamist 2014. aastaks; |
| --- | --- |

24.

nõuab ÜRO poliitilise deklaratsiooni rakendamise põhjalikku läbivaatamist 2014. aastaks;

| 25. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kõrgetasemeline delegatsioon osaleks 19.–20. septembril 2011. aastal toimuval ÜRO kohtumisel ning esitaks seal ELi sihiteadliku ja kooskõlastatud seisukoha; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kõrgetasemeline delegatsioon osaleks 19.–20. septembril 2011. aastal toimuval ÜRO kohtumisel ning esitaks seal ELi sihiteadliku ja kooskõlastatud seisukoha;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi suursaadikule ÜRO juures, ÜRO peasekretärile ja WHO peadirektorile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi suursaadikule ÜRO juures, ÜRO peasekretärile ja WHO peadirektorile.

---

(1)  http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf

(2)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf

(3)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E

(4)  http://www.un.org/en/ga/president/65/issues/moscow_declaration_en.pdf

(5)  http://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA64/A64_R11-en.pdf

(6)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E

(7)  http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf

(8)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/78608/E93618.pdf

(9)  http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php

(10)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0009/87462/E89567.pdf

(11)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lk 93.

(12)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 97.

(13)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 561.

(14)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 11.

(15)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 273.

(16)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 83.

(17)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0400.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0081.

(20)  ELT C 81 E, 15.03.2011, lk 95.

(21)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 115.

(22)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:213:0008:0024:EN:PDF

(23)  www.consilium.europa.eu/uedocs/NewsWord/en/lsa/80729.doc

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:301:0003:0013:en:PDF

(25)  http://cordis.europa.eu/documents/documentlibrary/90798681EN6.pdf

(26)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf

(28)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/137 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/137

---

Neljapäev, 15. september 2011Euroopa Liidu poliitilika ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2012 (WRC-12) suhtes

P7_TA(2011)0391

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu poliitika kohta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2012 (WRC-12) suhtes

2013/C 51 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2011. aasta teatist „Euroopa Liidu poliitiline strateegia seoses ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsiga 2012 (WRC-12)” (KOM(2011)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2011. aasta teatist „Euroopa Liidu poliitiline strateegia seoses ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsiga 2012 (WRC-12)” (KOM(2011)0180),

| — | võttes arvesse ITU WRC-12 konverentsi päevakorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ITU WRC-12 konverentsi päevakorda,

| — | võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia digitaalarengu tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia digitaalarengu tegevuskava,

| — | võttes arvesse raadiospektripoliitika töörühma (RSPG) arvamust WRC-12 konverentsi puudutavate ühiste poliitikaeesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raadiospektripoliitika töörühma (RSPG) arvamust WRC-12 konverentsi puudutavate ühiste poliitikaeesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta seisukohta, mis käsitleb raadiospektripoliitika programmi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta seisukohta, mis käsitleb raadiospektripoliitika programmi (1),

| — | võttes arvesse transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 27 mai 2011. aasta järeldusi WRC-12 konverentsi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 27 mai 2011. aasta järeldusi WRC-12 konverentsi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/140/EÜ (millega muudetakse 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) artikli 8a lõiget 4 ja artikli 9 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/140/EÜ (millega muudetakse 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) artikli 8a lõiget 4 ja artikli 9 lõiget 1,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 2012. aasta konverentsil on plaanis võtta vastu ITU raadioside-eeskirjade muudatused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta konverentsil on plaanis võtta vastu ITU raadioside-eeskirjade muudatused;

| B. | arvestades, et ELi liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelised lepingud, millega nad on ühinenud ITU kaudu, vastavad kehtivatele ELi õigusaktidele, eelkõige ELi elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku vastavatele eeskirjadele ja põhimõtetele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelised lepingud, millega nad on ühinenud ITU kaudu, vastavad kehtivatele ELi õigusaktidele, eelkõige ELi elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku vastavatele eeskirjadele ja põhimõtetele;

| C. | arvestades, et raadiosagedused on napp avalik vara, mis on üha rohkemate sektorite jaoks kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et raadiosagedused on napp avalik vara, mis on üha rohkemate sektorite jaoks kriitilise tähtsusega;

| D. | arvestades, et traadita lairiba- ja eriti sideteenused on majanduskasvu ja Euroopa konkurentsivõime oluline tõukejõud ülemaailmsel tasandil, nagu rõhutatakse digitaalarengu tegevuskavas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et traadita lairiba- ja eriti sideteenused on majanduskasvu ja Euroopa konkurentsivõime oluline tõukejõud ülemaailmsel tasandil, nagu rõhutatakse digitaalarengu tegevuskavas;

| E. | arvestades, et EL saab digitaalse majanduse potentsiaali täielikult kasutada ainult siis, kui luuakse hästitoimiv ja võrdsete võimalustega üleeuroopaline digitaalne siseturg; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL saab digitaalse majanduse potentsiaali täielikult kasutada ainult siis, kui luuakse hästitoimiv ja võrdsete võimalustega üleeuroopaline digitaalne siseturg;

| F. | arvestades, et täiendavate sageduste vabastamine ühtlustatud viisil ülemaailmsel ja -euroopalisel tasandil aitaks oluliselt leevendada mahupiiranguid mobiilvõrkudes ning edendada uusi teenuseid ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täiendavate sageduste vabastamine ühtlustatud viisil ülemaailmsel ja -euroopalisel tasandil aitaks oluliselt leevendada mahupiiranguid mobiilvõrkudes ning edendada uusi teenuseid ja majanduskasvu;

| G. | arvestades, et selle konverentsi keskseid teemasid on raadiosageduste kättesaadavus ja eriti digitaalne dividend 800 MHz sagedusribas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selle konverentsi keskseid teemasid on raadiosageduste kättesaadavus ja eriti digitaalne dividend 800 MHz sagedusribas;

| H. | arvestades, et ELi poliitika seisukohast on olulised ka paljud muud päevakorrapunktid (infoühiskond, transport, kosmosepoliitika, Galileo, siseturg, keskkond, audiovisuaalvaldkonna poliitika, teadustegevus jne); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi poliitika seisukohast on olulised ka paljud muud päevakorrapunktid (infoühiskond, transport, kosmosepoliitika, Galileo, siseturg, keskkond, audiovisuaalvaldkonna poliitika, teadustegevus jne);

| I. | arvestades, et igal ülemaailmsel raadiosidekonverentsil kinnitatakse järgmise konverentsi päevakord, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et igal ülemaailmsel raadiosidekonverentsil kinnitatakse järgmise konverentsi päevakord,

| 1. | peab komisjoni teatist tervitatavaks ning nõustub analüüsiga WRC-12 konverentsi mõju tähtsuse kohta ELi poliitikale; |
| --- | --- |

1.

peab komisjoni teatist tervitatavaks ning nõustub analüüsiga WRC-12 konverentsi mõju tähtsuse kohta ELi poliitikale;

| 2. | on arvamusel, et EL peab mitmepoolsetes läbirääkimistes ellu viima ühtset poliitikat, et edendada oma huvisid ja tekitada raadiosageduste kasutuses üldist sünergiat ja mastaabisäästu; ergutab tungivalt liikmesriike neid poliitilisi suuniseid täielikult toetama ning WRC-12 konverentsil aktiivselt edendama ja kaitsma; on lisaks arvamusel, et nii kaua kui komisjonil ei ole ITUs õigust ELi nimel kõnelda, peaksid liikmesriigid koos komisjoniga tihedalt kooskõlastama ühtset liidu seisukohta raadiosageduspoliitika programmi alusel; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et EL peab mitmepoolsetes läbirääkimistes ellu viima ühtset poliitikat, et edendada oma huvisid ja tekitada raadiosageduste kasutuses üldist sünergiat ja mastaabisäästu; ergutab tungivalt liikmesriike neid poliitilisi suuniseid täielikult toetama ning WRC-12 konverentsil aktiivselt edendama ja kaitsma; on lisaks arvamusel, et nii kaua kui komisjonil ei ole ITUs õigust ELi nimel kõnelda, peaksid liikmesriigid koos komisjoniga tihedalt kooskõlastama ühtset liidu seisukohta raadiosageduspoliitika programmi alusel;

| 3. | juhib tähelepanu WRC-12 konverentsi 25 eraldi päevakorrapunktile ning nende võimalikule mõjule ELi poliitikale ja eesmärkidele; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu WRC-12 konverentsi 25 eraldi päevakorrapunktile ning nende võimalikule mõjule ELi poliitikale ja eesmärkidele;

| 4. | kutsub liikmesriike üles neid eesmärke kaitsma ja olema vastu kõikidele ITU raadiosideeeskirjade muudatustele, mis mõjutaksid nende eesmärkide ulatust ja sisu; sellega seoses palub komisjonil tagada, et austatakse Euroopa Liidu lepingu põhimõtteid ja ühenduse õigustikku; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles neid eesmärke kaitsma ja olema vastu kõikidele ITU raadiosideeeskirjade muudatustele, mis mõjutaksid nende eesmärkide ulatust ja sisu; sellega seoses palub komisjonil tagada, et austatakse Euroopa Liidu lepingu põhimõtteid ja ühenduse õigustikku;

| 5. | on arvamusel, et komisjon peaks toetama liikmesriike tehniliselt ja poliitiliselt nende kahe- ja mitmepoolsetes läbirääkimistes kolmandate riikidega, ning tegema liikmesriikidega koostööd läbirääkimistel rahvusvaheliste lepingute üle selliste ELi naabruses asuvate kolmandate riikidega, kus võib esineda erinevaid sagedusribade eraldamiskavadest tingitud häireid; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et komisjon peaks toetama liikmesriike tehniliselt ja poliitiliselt nende kahe- ja mitmepoolsetes läbirääkimistes kolmandate riikidega, ning tegema liikmesriikidega koostööd läbirääkimistel rahvusvaheliste lepingute üle selliste ELi naabruses asuvate kolmandate riikidega, kus võib esineda erinevaid sagedusribade eraldamiskavadest tingitud häireid;

| 6. | tuletab meelde oma seisukohta, mida väljendati raadiospektripoliitika programmis, ning – pidades eriti silmas ITU oma uuringut IMT-Advanced programmi vajaduste kohta – vajadust eraldada piisavalt ja asjakohaseid sagedusi mobiilsele andmesidele nii, et 2015. aastaks oleks sagedusi kokku vähemalt 1 200 MHz, et toetada liidu poliitilisi eesmärke ja võimalikult paremini täita kasvavat vajadust mobiilse andmeside järele; tuletab meelde, et kõik uued meetmed peaksid olema läbipaistvad ning need ei tohiks moonutada konkurentsi ega takistada uutel turuosalistel telekommunikatsiooniturule pääsemist; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde oma seisukohta, mida väljendati raadiospektripoliitika programmis, ning – pidades eriti silmas ITU oma uuringut IMT-Advanced programmi vajaduste kohta – vajadust eraldada piisavalt ja asjakohaseid sagedusi mobiilsele andmesidele nii, et 2015. aastaks oleks sagedusi kokku vähemalt 1 200 MHz, et toetada liidu poliitilisi eesmärke ja võimalikult paremini täita kasvavat vajadust mobiilse andmeside järele; tuletab meelde, et kõik uued meetmed peaksid olema läbipaistvad ning need ei tohiks moonutada konkurentsi ega takistada uutel turuosalistel telekommunikatsiooniturule pääsemist;

| 7. | kutsub liikmesriike tungivalt üles komisjoni toetama, et saavutada selle olulise punkti võtmine 2016. aastal toimuva WCR konverentsi päevakorda; kordab sellega seoses kui tähtis on, et EL teeks oma praeguse raadiosageduste kasutuse ning selle tõhususe kohta ülevaate, nagu soovitati RSPPs; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike tungivalt üles komisjoni toetama, et saavutada selle olulise punkti võtmine 2016. aastal toimuva WCR konverentsi päevakorda; kordab sellega seoses kui tähtis on, et EL teeks oma praeguse raadiosageduste kasutuse ning selle tõhususe kohta ülevaate, nagu soovitati RSPPs;

| 8. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele ja komisjonile, et nad järgiksid vastavalt ITU järeldustele pingelist ühtlustamise tegevuskava, ning kutsub komisjoni üles hindama ja vaatama läbi vajadust täiendavate raadiosageduste vabastamise järele, võttes arvesse raadiosagedustehnoloogia arengut, uutest teenustest saadud turukogemusi, maapealse raadio- ja teleringhäälingu võimalikke vajadusi tulevikus ning raadiosageduste nappust muudes traadita lairibaühenduseks sobivates sagedusribades, et see saaks võimalikuks 2012. ja 2016. aastaks eeldusel, et vajalikud otsused võetakse vastu; |
| --- | --- |

8.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele ja komisjonile, et nad järgiksid vastavalt ITU järeldustele pingelist ühtlustamise tegevuskava, ning kutsub komisjoni üles hindama ja vaatama läbi vajadust täiendavate raadiosageduste vabastamise järele, võttes arvesse raadiosagedustehnoloogia arengut, uutest teenustest saadud turukogemusi, maapealse raadio- ja teleringhäälingu võimalikke vajadusi tulevikus ning raadiosageduste nappust muudes traadita lairibaühenduseks sobivates sagedusribades, et see saaks võimalikuks 2012. ja 2016. aastaks eeldusel, et vajalikud otsused võetakse vastu;

| 9. | rõhutab, et traadita lairibaühenduse teenused aitavad oluliselt kaasa majanduse taastumisele ja kasvule; on arvamusel, et piisavad ja tõhusalt hallatavad raadiosagedused on vajalikud reageerimiseks tarbijate kasvavale nõudlusele nii mahu kui ka leviala osas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et traadita lairibaühenduse teenused aitavad oluliselt kaasa majanduse taastumisele ja kasvule; on arvamusel, et piisavad ja tõhusalt hallatavad raadiosagedused on vajalikud reageerimiseks tarbijate kasvavale nõudlusele nii mahu kui ka leviala osas;

| 10. | on arvamusel, et ELi rolli suurendamiseks spektripoliitikas on vaja, et ELi ametlik positsioon ITUs oleks tugevam, ning toetab seetõttu kindlalt tema staatuse läbivaatamist 2014. aastal toimuval järgmisel ITU täievoliliste esindajate konverentsil; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et ELi rolli suurendamiseks spektripoliitikas on vaja, et ELi ametlik positsioon ITUs oleks tugevam, ning toetab seetõttu kindlalt tema staatuse läbivaatamist 2014. aastal toimuval järgmisel ITU täievoliliste esindajate konverentsil;

| 11. | rõhutab liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise tähtsust, et EL saaks täit kasu raadiosagedustehnoloogia innovatsioonivõimalustest; |
| --- | --- |

11.

rõhutab liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise tähtsust, et EL saaks täit kasu raadiosagedustehnoloogia innovatsioonivõimalustest;

| 12. | rõhutab selle tähtsust, et EL tegutseks raadiospektritehnoloogia alal juhtiva jõuna ning annaks ülemaailmselt parimate tavade ja ühtekuuluvuse osas eeskuju; |
| --- | --- |

12.

rõhutab selle tähtsust, et EL tegutseks raadiospektritehnoloogia alal juhtiva jõuna ning annaks ülemaailmselt parimate tavade ja ühtekuuluvuse osas eeskuju;

| 13. | rõhutab, et raadiosagedusi kasutavad seadmed on küberrünnakute suhtes haavatavad ning rõhutab, et küberjulgeoleku tugevdamiseks on vaja välja töötada koordineeritud ülemaailmne käsitus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et raadiosagedusi kasutavad seadmed on küberrünnakute suhtes haavatavad ning rõhutab, et küberjulgeoleku tugevdamiseks on vaja välja töötada koordineeritud ülemaailmne käsitus;

| 14. | palub komisjonil anda aru WRC-12 konverentsi tulemustest ja saavutustest; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil anda aru WRC-12 konverentsi tulemustest ja saavutustest;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0220.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/140

---

Neljapäev, 15. september 2011Valgevene: inimõiguste kaitsja Ales Bialatski vahistamine

P7_TA(2011)0392

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Valgevene kohta: inimõiguste kaitsja Ales Bialiatski vahistamine

2013/C 51 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 12. mai. 2011. aasta (1), 10. märtsi 2011. aasta (2), 20. jaanuari 2011. aasta (3) ja 17. detsembri 2009. aasta (4) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 12. mai. 2011. aasta (1), 10. märtsi 2011. aasta (2), 20. jaanuari 2011. aasta (3) ja 17. detsembri 2009. aasta (4) resolutsioone,

| — | võttes arvesse 20. juunil 2011. aastal toimunud 3 101. välisasjade nõukogu kohtumisel Valgevene kohta vastu võetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2011. aastal toimunud 3 101. välisasjade nõukogu kohtumisel Valgevene kohta vastu võetud järeldusi,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 1988. aasta detsembris vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 1988. aasta detsembris vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 22. juunil 2011. aastal toimunud rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide konverentsil vastu võetud resolutsiooni ühinemisvabaduse kohta Valgevene Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 22. juunil 2011. aastal toimunud rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide konverentsil vastu võetud resolutsiooni ühinemisvabaduse kohta Valgevene Vabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni, milles mõistetakse hukka enne ja pärast Valgevene presidendivalimisi ning nende ajal toime pandud inimõiguste rikkumised, ning kutsutakse Valgevene valitsust üles lõpetama opositsioonijuhtide tagakiusamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni, milles mõistetakse hukka enne ja pärast Valgevene presidendivalimisi ning nende ajal toime pandud inimõiguste rikkumised, ning kutsutakse Valgevene valitsust üles lõpetama opositsioonijuhtide tagakiusamist,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 5. augustil 2011. aastal tehtud avaldust Ales Bialiatski vahistamise kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 5. augustil 2011. aastal tehtud avaldust Ales Bialiatski vahistamise kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Valgevene on võetud rahvusvaheliste kohustuste tõttu seotud rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtustega, sealhulgas demokraatia, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Valgevene on võetud rahvusvaheliste kohustuste tõttu seotud rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtustega, sealhulgas demokraatia, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega;

| B. | arvestades, et inimõiguste keskuse „Viasna” juht ning Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni asepresident, inimõiguste kaitsja Ales Bialiatski vahistati pärast Valgevene siseministeeriumi kinnipidamisasutuses kinnipidamist Minskis 4. augustil 2011. aastal, süüdistatuna suures ulatuses maksude tasumisest kõrvalehoidmises, mille kohta esitati 12. augustil 2011. aastal ametlik süüdistus Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 243 II osa järgi; arvestades, et teda võidakse karistada kuni viieaastase vabaduse piiramisega või kolme- kuni seitsmeaastase vabadusekaotusega ning vara, sealhulgas „Viasna” tööruumide konfiskeerimisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste keskuse „Viasna” juht ning Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni asepresident, inimõiguste kaitsja Ales Bialiatski vahistati pärast Valgevene siseministeeriumi kinnipidamisasutuses kinnipidamist Minskis 4. augustil 2011. aastal, süüdistatuna suures ulatuses maksude tasumisest kõrvalehoidmises, mille kohta esitati 12. augustil 2011. aastal ametlik süüdistus Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 243 II osa järgi; arvestades, et teda võidakse karistada kuni viieaastase vabaduse piiramisega või kolme- kuni seitsmeaastase vabadusekaotusega ning vara, sealhulgas „Viasna” tööruumide konfiskeerimisega;

| C. | arvestades, et Riiklik Julgeoleku Komitee (KGB) ja Riigikontrollikomitee uurimisosakonna ametnikud otsisid läbi Ales Bialiatski Minskis asuvad eraomandid, Rakovis asuva kodu ning Minskis asuva „Viasna” tööruumid, ning arvestades, et konfiskeeriti Bialiatski arvuti ja muud materjalid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Riiklik Julgeoleku Komitee (KGB) ja Riigikontrollikomitee uurimisosakonna ametnikud otsisid läbi Ales Bialiatski Minskis asuvad eraomandid, Rakovis asuva kodu ning Minskis asuva „Viasna” tööruumid, ning arvestades, et konfiskeeriti Bialiatski arvuti ja muud materjalid;

| D. | arvestades, et 16. augustil 2011. aastal lükkas Minski ringkonnakohtunik tagasi Ales Bialiatski advokaadi taotluse inimõiguste kaitsja kautsjoni vastu vabastamise kohta, ning arvestades, et Ales Bialiatski kohtueelset vahi all pidamist pikendati sama nädala alguses kahe kuuni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 16. augustil 2011. aastal lükkas Minski ringkonnakohtunik tagasi Ales Bialiatski advokaadi taotluse inimõiguste kaitsja kautsjoni vastu vabastamise kohta, ning arvestades, et Ales Bialiatski kohtueelset vahi all pidamist pikendati sama nädala alguses kahe kuuni;

| E. | arvestades, et vahistamine on seotud Ales Bialiatski pangakontode andmete avaldamisega Valgevene ametivõimudele mitme ELi liikmesriigi poolt; arvestades, et Valgevene ametivõimud kasutasid neid andmeid küsides ära õigusabi käsitleva kahepoolse lepingu tingimuste kohaselt tehtavat rahvusvahelist koostööd ning rahaülekandeid käsitlevate rahvusvaheliste menetluste ja lepingute süsteemi (mille eesmärk on jälitada terroriste ja kurjategijaid), et saada valitsusvälised kodanikuühiskonna organisatsioonid ja Valgevene demokraatlik opositsioon täielikult enda kontrolli alla ning seada halba valgusse abi, mida EL annab Valgevene kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vahistamine on seotud Ales Bialiatski pangakontode andmete avaldamisega Valgevene ametivõimudele mitme ELi liikmesriigi poolt; arvestades, et Valgevene ametivõimud kasutasid neid andmeid küsides ära õigusabi käsitleva kahepoolse lepingu tingimuste kohaselt tehtavat rahvusvahelist koostööd ning rahaülekandeid käsitlevate rahvusvaheliste menetluste ja lepingute süsteemi (mille eesmärk on jälitada terroriste ja kurjategijaid), et saada valitsusvälised kodanikuühiskonna organisatsioonid ja Valgevene demokraatlik opositsioon täielikult enda kontrolli alla ning seada halba valgusse abi, mida EL annab Valgevene kodanikuühiskonnale;

| F. | arvestades, et Valgevene maksuhaldurid tõlgendasid Bialiatski kontodel olevaid summasid tema isikliku sissetulekuna ning süüdistasid teda nende varjamises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Valgevene maksuhaldurid tõlgendasid Bialiatski kontodel olevaid summasid tema isikliku sissetulekuna ning süüdistasid teda nende varjamises;

| G. | arvestades, et Valgevene ametivõimud on järjekindlalt keeldunud peaaegu kõikide Valgevenes tegutsevate inimõiguste organisatsioonide registreerimisest riiklikul tasandil („Viasna” registreerimisest on viimastel aastatel keeldutud kolm korda); arvestades, et selle tulemusel ning sellepärast, et Valgevenes peavad välisabi andmise valitsusvälistele organisatsioonidele kiitma heaks Valgevene ametivõimud („Viasna” ressursid on mõeldud 2010. aastal toimunud presidendivalimistele järgnenud Valgevene režiimi massirepressioonide ohvritele), on inimõiguste kaitsjad sunnitud avama pangakontosid naaberriikides, et anda sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatele tõhusat abi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Valgevene ametivõimud on järjekindlalt keeldunud peaaegu kõikide Valgevenes tegutsevate inimõiguste organisatsioonide registreerimisest riiklikul tasandil („Viasna” registreerimisest on viimastel aastatel keeldutud kolm korda); arvestades, et selle tulemusel ning sellepärast, et Valgevenes peavad välisabi andmise valitsusvälistele organisatsioonidele kiitma heaks Valgevene ametivõimud („Viasna” ressursid on mõeldud 2010. aastal toimunud presidendivalimistele järgnenud Valgevene režiimi massirepressioonide ohvritele), on inimõiguste kaitsjad sunnitud avama pangakontosid naaberriikides, et anda sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatele tõhusat abi;

| H. | arvestades, et inimõiguste kaitsjate ja aktivistide ahistamine on järjekindel ja laialt levinud; arvestades, et viimasel ajal on teatatud Ales Bialiatski vabastamist taotlevate inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja aktivistide tagakiusamisest, mis on hõlmanud vahistamisi, kinnipidamisi, ülekuulamisi, trahvide määramist või trükitud materjalide konfiskeerimist; arvestades, et üks nendest tagakiusatutest on Viktar Sazonau, kes ootab praegu kohtumenetluse alustamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste kaitsjate ja aktivistide ahistamine on järjekindel ja laialt levinud; arvestades, et viimasel ajal on teatatud Ales Bialiatski vabastamist taotlevate inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja aktivistide tagakiusamisest, mis on hõlmanud vahistamisi, kinnipidamisi, ülekuulamisi, trahvide määramist või trükitud materjalide konfiskeerimist; arvestades, et üks nendest tagakiusatutest on Viktar Sazonau, kes ootab praegu kohtumenetluse alustamist;

| I. | arvestades, et Ales Bialiatski juhtum on osa laiemast 2010. aasta detsembris toimunud presidendivalimiste järgsest kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate pikaajalisest ja jätkuvast ahistamisest, mis on toonud kaasa inimõiguste ning kodaniku- ja poliitiliste vabaduste järsu halvenemise Valgevenes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ales Bialiatski juhtum on osa laiemast 2010. aasta detsembris toimunud presidendivalimiste järgsest kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate pikaajalisest ja jätkuvast ahistamisest, mis on toonud kaasa inimõiguste ning kodaniku- ja poliitiliste vabaduste järsu halvenemise Valgevenes;

| J. | arvestades, et suur osa opositsiooni aktiviste, sealhulgas endised presidendikandidaadid ja ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad, peeti kinni nende osalemise pärast 19. detsembril 2010. aastal Minskis toimunud rahumeelsel valimistejärgsel meeleavaldusel ning neid süüdistati massirahutuse korraldamises ning neile määrati põhjendamatult karmid karistused, milleks oli kuni seitsmeaastane vabadusekaotus kinnises või poolkinnises vanglas; arvestades, et teadaolevate andmete kohaselt piinati mõnda neist füüsiliselt ja vaimselt, neile ei antud nõuetekohast õigus- ega meditsiiniabi või nad saadeti pärast suurt operatsiooni ilma nõuetekohase taastusravita tagasi vangi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suur osa opositsiooni aktiviste, sealhulgas endised presidendikandidaadid ja ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad, peeti kinni nende osalemise pärast 19. detsembril 2010. aastal Minskis toimunud rahumeelsel valimistejärgsel meeleavaldusel ning neid süüdistati massirahutuse korraldamises ning neile määrati põhjendamatult karmid karistused, milleks oli kuni seitsmeaastane vabadusekaotus kinnises või poolkinnises vanglas; arvestades, et teadaolevate andmete kohaselt piinati mõnda neist füüsiliselt ja vaimselt, neile ei antud nõuetekohast õigus- ega meditsiiniabi või nad saadeti pärast suurt operatsiooni ilma nõuetekohase taastusravita tagasi vangi;

| 1. | tunneb sügavat muret inimõiguste kaitsjate olukorra halvenemise pärast Valgevenes; mõistab sügavalt hukka inimõiguste keskuse „Viasna” juhi Ales Bialiatski hiljutise vahistamise ja tema kohta esitatud süüdistused ning asjaolu, et Valgevene ametivõimud ei ole austanud põhiõiguste alla kuuluvat kogunemis- ja sõnavabadust; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret inimõiguste kaitsjate olukorra halvenemise pärast Valgevenes; mõistab sügavalt hukka inimõiguste keskuse „Viasna” juhi Ales Bialiatski hiljutise vahistamise ja tema kohta esitatud süüdistused ning asjaolu, et Valgevene ametivõimud ei ole austanud põhiõiguste alla kuuluvat kogunemis- ja sõnavabadust;

| 2. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et Valgevene ametivõimud keelduvad järjekindlalt andmast sõltumatutele inimõiguste organisatsioonidele õiguslikku seisundit nende riigis, tehes nende tegutsemise võimatuks repressiivsete seaduste kehtestamisega, mille eesmärk on vaigistada kodanikuühiskonna tegevusi, ning ähvardades seejärel kriminaalsanktsioonide rakendamisega, et inimõiguste kaitsjaid hirmutada; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et Valgevene ametivõimud keelduvad järjekindlalt andmast sõltumatutele inimõiguste organisatsioonidele õiguslikku seisundit nende riigis, tehes nende tegutsemise võimatuks repressiivsete seaduste kehtestamisega, mille eesmärk on vaigistada kodanikuühiskonna tegevusi, ning ähvardades seejärel kriminaalsanktsioonide rakendamisega, et inimõiguste kaitsjaid hirmutada;

| 3. | on sellega seoses arvamusel, ning võttes arvesse pärast 2010. aasta detsembris toimunud presidendivalimisi kodanikuühiskonna suhtes võetud enneolematult rangeid meetmeid Valgevenes, et Ales Bialiatski vastu algatatud kriminaalasjal on poliitilised põhjused ning selle eesmärk on takistada seaduslikku tööd, mida ta inimõiguste kaitsjana teeb; |
| --- | --- |

3.

on sellega seoses arvamusel, ning võttes arvesse pärast 2010. aasta detsembris toimunud presidendivalimisi kodanikuühiskonna suhtes võetud enneolematult rangeid meetmeid Valgevenes, et Ales Bialiatski vastu algatatud kriminaalasjal on poliitilised põhjused ning selle eesmärk on takistada seaduslikku tööd, mida ta inimõiguste kaitsjana teeb;

| 4. | nõuab Ales Bialiatski kohest ja tingimusteta vahi alt vabastamist ning uurimise lõpetamist ja süüdistuste tagasivõtmist; |
| --- | --- |

4.

nõuab Ales Bialiatski kohest ja tingimusteta vahi alt vabastamist ning uurimise lõpetamist ja süüdistuste tagasivõtmist;

| 5. | mõistab hukka inimõiguste keskuse „Viasna” vastu võetud meetmed ning nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud lõpetaksid Ales Bialiatski, „Viasna” ja selle töötajate ning kõikide teiste riigis tegutsevate inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide igasuguse ahistamise ning järgiksid õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka inimõiguste keskuse „Viasna” vastu võetud meetmed ning nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud lõpetaksid Ales Bialiatski, „Viasna” ja selle töötajate ning kõikide teiste riigis tegutsevate inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide igasuguse ahistamise ning järgiksid õigusriigi põhimõtteid;

| 6. | kutsub Valgevene ametivõime üles tunnistama kehtetuks Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 193 lõike 1, mille kohaselt on keelatud registreerimata avalike ühenduste tegevuste korraldamine ja nendes osalemine, kuna see säte on vastuolus ühinemisvabadust käsitlevate rahvusvaheliste standarditega ning Valgevene rikub sellega OSCE ja ÜROga kokkulepitud kohustusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub Valgevene ametivõime üles tunnistama kehtetuks Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 193 lõike 1, mille kohaselt on keelatud registreerimata avalike ühenduste tegevuste korraldamine ja nendes osalemine, kuna see säte on vastuolus ühinemisvabadust käsitlevate rahvusvaheliste standarditega ning Valgevene rikub sellega OSCE ja ÜROga kokkulepitud kohustusi;

| 7. | rõhutab, et ELi liikmesriikide ja Valgevene vaheline õigusabi andmine ei tohiks saada poliitilise tagakiusamise ja represseerimise vahendiks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi liikmesriikide ja Valgevene vaheline õigusabi andmine ei tohiks saada poliitilise tagakiusamise ja represseerimise vahendiks;

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et Valgevene ametivõimud on tahtlikult kuritarvitanud ja kasutanud ära Valgevene seadusi ning kahepoolseid ja rahvusvahelisi mehhanisme; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka asjaolu, et Valgevene ametivõimud on tahtlikult kuritarvitanud ja kasutanud ära Valgevene seadusi ning kahepoolseid ja rahvusvahelisi mehhanisme;

| 9. | kutsub Valgevene ametivõime üles järgima inimõiguste kaitsjaid käsitleva ÜRO deklaratsiooni kõiki sätteid ning tagama, et igas olukorras austatakse demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele dokumentidele; |
| --- | --- |

9.

kutsub Valgevene ametivõime üles järgima inimõiguste kaitsjaid käsitleva ÜRO deklaratsiooni kõiki sätteid ning tagama, et igas olukorras austatakse demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile ning Valgevene ratifitseeritud rahvusvahelistele ja piirkondlikele inimõigusi käsitlevatele dokumentidele;

| 10. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud vaataksid läbi Valgevene seadused, eelkõige ühinemis- ja sõnavabadust arvesse võttes, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste standarditega ning hoiduda vahepeal seaduste edasisest kuritarvitamisest; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud vaataksid läbi Valgevene seadused, eelkõige ühinemis- ja sõnavabadust arvesse võttes, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste standarditega ning hoiduda vahepeal seaduste edasisest kuritarvitamisest;

| 11. | kutsub nõukogu, komisjoni ning kõrget esindajat üles avaldama Valgevene ametivõimudele suuremat survet, laiendades veelgi viisakeeldu ja külmutades nende isikute varad, kes olid seotud Ales Bialiatski vahistamise ja kohtu alla andmisega; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu, komisjoni ning kõrget esindajat üles avaldama Valgevene ametivõimudele suuremat survet, laiendades veelgi viisakeeldu ja külmutades nende isikute varad, kes olid seotud Ales Bialiatski vahistamise ja kohtu alla andmisega;

| 12. | rõhutab, et Valgevenes toimuvat opositsiooni ja kodanikuühiskonna jätkuvat ja enneolematut represseerimist arvesse võttes peab EL toetama demokraatia ülesehitamist Valgevenes ning leidma uued viisid Valgevene kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia abistamiseks, kasvatades avalikkuse teadlikkust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Valgevenes toimuvat opositsiooni ja kodanikuühiskonna jätkuvat ja enneolematut represseerimist arvesse võttes peab EL toetama demokraatia ülesehitamist Valgevenes ning leidma uued viisid Valgevene kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia abistamiseks, kasvatades avalikkuse teadlikkust;

| 13. | kutsub 28.–29. septembril 2011. aastal Varssavis toimuvat idapartnerluse tippkohtumist üles suurendama abi andmist Valgevene demokraatlikule opositsioonile ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning tegema nendega tõhusat koostööd, et neid julgustada ja tugevdada nende pingutusi demokraatia kindlustamisel; |
| --- | --- |

13.

kutsub 28.–29. septembril 2011. aastal Varssavis toimuvat idapartnerluse tippkohtumist üles suurendama abi andmist Valgevene demokraatlikule opositsioonile ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning tegema nendega tõhusat koostööd, et neid julgustada ja tugevdada nende pingutusi demokraatia kindlustamisel;

| 14. | kutsub Valgevene ametivõime üles tagama nõuetekohase õigus- ja meditsiiniabi andmist kõikidele poliitvangidele ning nad koheselt ja tingimusteta vabastama, võttes tagasi neile esitatud süüdistused ning taastades täielikult nende kodanikuõigused; |
| --- | --- |

14.

kutsub Valgevene ametivõime üles tagama nõuetekohase õigus- ja meditsiiniabi andmist kõikidele poliitvangidele ning nad koheselt ja tingimusteta vabastama, võttes tagasi neile esitatud süüdistused ning taastades täielikult nende kodanikuõigused;

| 15. | rõhutab, et ELi võimalik koostöö Valgevenega peaks toimuma rangete tingimuste alusel ning sõltuma Valgevene võetud kohustusest austada demokraatia standardeid, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, nagu on sõnastatud 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, millele on alla kirjutanud ka Valgevene valitsus; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et ELi võimalik koostöö Valgevenega peaks toimuma rangete tingimuste alusel ning sõltuma Valgevene võetud kohustusest austada demokraatia standardeid, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, nagu on sõnastatud 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, millele on alla kirjutanud ka Valgevene valitsus;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0244.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0099.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0022.

(4)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 16.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/143 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/143

---

Neljapäev, 15. september 2011Sudaan: olukord Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse osariigis

P7_TA(2011)0393

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Sudaani kohta: olukord Lõuna-Kordofanis ja võitluse laienemine Sinise Niiluse osariigis

2013/C 51 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse 9. jaanuaril 2005. aastal allkirjastatud üldist rahukokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. jaanuaril 2005. aastal allkirjastatud üldist rahukokkulepet,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 31. jaanuari 2011. aasta deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 31. jaanuari 2011. aasta deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide 9. juuli 2011. aasta deklaratsiooni Lõuna-Sudaani Vabariigi iseseisvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide 9. juuli 2011. aasta deklaratsiooni Lõuna-Sudaani Vabariigi iseseisvuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 6. septembri 2011. aasta avaldust võitluse laienemise kohta Sinise Niiluse osariigis ja 26. augusti 2011. aasta avaldust olukorra kohta Lõuna-Kordofanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 6. septembri 2011. aasta avaldust võitluse laienemise kohta Sinise Niiluse osariigis ja 26. augusti 2011. aasta avaldust olukorra kohta Lõuna-Kordofanis,

| — | võttes arvesse välissuhete nõukogu 20. juuni 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välissuhete nõukogu 20. juuni 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse volinik Georgieva 26. augusti 2011. aasta avaldust humanitaarabi juurdepääsu kohta Lõuna-Kordofanile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik Georgieva 26. augusti 2011. aasta avaldust humanitaarabi juurdepääsu kohta Lõuna-Kordofanile,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 21. juuni 2011. aasta avaldust olukorra kohta Abyeis ja Lõuna-Kordofanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 21. juuni 2011. aasta avaldust olukorra kohta Abyeis ja Lõuna-Kordofanis,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 20. augusti 2011. aasta avaldust Sudaani valitsuse ja Lõuna-Sudaani valitsuse vahelise piirikontrolli toetusmissiooni käsitleva kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 20. augusti 2011. aasta avaldust Sudaani valitsuse ja Lõuna-Sudaani valitsuse vahelise piirikontrolli toetusmissiooni käsitleva kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2011. aasta augusti esialgset aruannet rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumiste kohta Lõuna-Kordofanis 5.–30. juunini 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2011. aasta augusti esialgset aruannet rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumiste kohta Lõuna-Kordofanis 5.–30. juunini 2011,

| — | võttes arvesse raamkokkulepet Sinise Niiluse ja Lõuna-Kordofani osariikide poliitilise ja julgeolekukorralduse kohta, mis allkirjastati 28. juunil 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raamkokkulepet Sinise Niiluse ja Lõuna-Kordofani osariikide poliitilise ja julgeolekukorralduse kohta, mis allkirjastati 28. juunil 2011,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 2. septembri 2011. aasta avaldust, milles ta nõudis tungivalt võitluse lõpetamist Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse osariikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 2. septembri 2011. aasta avaldust, milles ta nõudis tungivalt võitluse lõpetamist Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse osariikides,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et olukord Lõuna-Kordofanis on endiselt pingeline, Sudaani relvajõudude (SAF) ja Sudaani rahvavabastusliikumise põhjasektori (SPLMN) vahel toimub võitlus ning ka Sinise Niiluse osariigis on võitlus uuesti laienenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukord Lõuna-Kordofanis on endiselt pingeline, Sudaani relvajõudude (SAF) ja Sudaani rahvavabastusliikumise põhjasektori (SPLMN) vahel toimub võitlus ning ka Sinise Niiluse osariigis on võitlus uuesti laienenud;

| B. | arvestades, et relvastatud konflikt Sudaani relvajõudude ja Sudaani rahvavabastusliikumise vahel Lõuna-Kordofanis on toonud kaasa inimohvrid ja tuhandete inimeste ümberasumise naaberriikidesse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et relvastatud konflikt Sudaani relvajõudude ja Sudaani rahvavabastusliikumise vahel Lõuna-Kordofanis on toonud kaasa inimohvrid ja tuhandete inimeste ümberasumise naaberriikidesse;

| C. | arvestades, et 23. augustil 2011 kuulutas president Bashir Lõuna-Kordofanis välja ühepoolse kahenädalase relvarahu, kuid teatas ka, et välismaistel organisatsioonidel ei lubata piirkonnas töötada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 23. augustil 2011 kuulutas president Bashir Lõuna-Kordofanis välja ühepoolse kahenädalase relvarahu, kuid teatas ka, et välismaistel organisatsioonidel ei lubata piirkonnas töötada;

| D. | arvestades, et 2. septembril 2011 teatas president Bashir ajutise põhiseaduse kehtimise peatamisest Sinise Niiluse osariigis ja eriolukorra kehtestamisest pärast veriseid kokkupõrkeid Sudaani armee ja piirkonnas Lõuna-Sudaaniga ühinenud jõudude vahel, mis suurendas tuhandete elanike väljarändamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2. septembril 2011 teatas president Bashir ajutise põhiseaduse kehtimise peatamisest Sinise Niiluse osariigis ja eriolukorra kehtestamisest pärast veriseid kokkupõrkeid Sudaani armee ja piirkonnas Lõuna-Sudaaniga ühinenud jõudude vahel, mis suurendas tuhandete elanike väljarändamist;

| E. | arvestades, et Lõuna-Kordofanis tsiviilelanike vastu toime pandud rünnakud hõlmavad peamiselt arvatavate SPLMi toetajate sihipäraseid kiirhukkamisi ja kohtuväliseid tapmisi, meelevaldseid vahistamisi ja kinnipidamisi (millega seoses kahtlustatakse, et kinnipeetavaid võidakse piinata ning muul viisil ebainimlikult ja inimväärikust alandavalt kohelda), majast majja toimuvaid läbiotsimisi, mis on eeldatavasti suunatud Nuba etnilise rühma vastu, sunniviisilisi kadumisi, kirikute purustamist ja rüüstamisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lõuna-Kordofanis tsiviilelanike vastu toime pandud rünnakud hõlmavad peamiselt arvatavate SPLMi toetajate sihipäraseid kiirhukkamisi ja kohtuväliseid tapmisi, meelevaldseid vahistamisi ja kinnipidamisi (millega seoses kahtlustatakse, et kinnipeetavaid võidakse piinata ning muul viisil ebainimlikult ja inimväärikust alandavalt kohelda), majast majja toimuvaid läbiotsimisi, mis on eeldatavasti suunatud Nuba etnilise rühma vastu, sunniviisilisi kadumisi, kirikute purustamist ja rüüstamisi;

| F. | arvestades, et hiljutine võitlus on sundinud ümber asuma või tugevalt mõjutanud hinnanguliselt üle 200 000 inimest ja 5 000 inimest on sisenenud Lõuna-Sudaani (Unity osariiki), et konflikti eest põgeneda; arvestades, et see number võib lähikuudel märkimisväärselt suureneda, kuna võitlus piirkonnas jätkub; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hiljutine võitlus on sundinud ümber asuma või tugevalt mõjutanud hinnanguliselt üle 200 000 inimest ja 5 000 inimest on sisenenud Lõuna-Sudaani (Unity osariiki), et konflikti eest põgeneda; arvestades, et see number võib lähikuudel märkimisväärselt suureneda, kuna võitlus piirkonnas jätkub;

| G. | arvestades, et relvarahust hoolimata pommitavad Sudaani relvajõud (SAF) valimatult tsiviilalasid Lõuna-Kordofani Nuba mägede piirkonnas ja takistavad abi jõudmist ümberasunud inimesteni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et relvarahust hoolimata pommitavad Sudaani relvajõud (SAF) valimatult tsiviilalasid Lõuna-Kordofani Nuba mägede piirkonnas ja takistavad abi jõudmist ümberasunud inimesteni;

| H. | arvestades, et alates konflikti puhkemisest juunis ei ole humanitaarabiasutused suutnud saada luba töötamiseks Lõuna-Kordofanis ja vajaduste hindamist ei ole läbi viidud; arvestades, et Sudaani valitsus lükkas tagasi taotluse ÜRO rahuvalvajate jäämiseks Lõuna-Kordofani, Sinise Niiluse osariiki ja Abyeisse pärast Lõuna-Sudaani iseseisvumist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates konflikti puhkemisest juunis ei ole humanitaarabiasutused suutnud saada luba töötamiseks Lõuna-Kordofanis ja vajaduste hindamist ei ole läbi viidud; arvestades, et Sudaani valitsus lükkas tagasi taotluse ÜRO rahuvalvajate jäämiseks Lõuna-Kordofani, Sinise Niiluse osariiki ja Abyeisse pärast Lõuna-Sudaani iseseisvumist;

| I. | arvestades, et esineb teateid Lõuna-Sudaani julgeolekujõudude sekkumisest humanitaarabiorganisatsioonide töösse, sealhulgas rekvireerides sõidukeid, sooritades füüsilisi kallaletunge abitöötajate vastu ja rünnates rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas ÜRO laagreid, mitte lubades nende ametnikke paljudesse Lõuna-Kordofani osadesse, takistades neil viia koha peal läbi uurimisi ja sõltumatut hindamismissiooni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et esineb teateid Lõuna-Sudaani julgeolekujõudude sekkumisest humanitaarabiorganisatsioonide töösse, sealhulgas rekvireerides sõidukeid, sooritades füüsilisi kallaletunge abitöötajate vastu ja rünnates rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas ÜRO laagreid, mitte lubades nende ametnikke paljudesse Lõuna-Kordofani osadesse, takistades neil viia koha peal läbi uurimisi ja sõltumatut hindamismissiooni;

| J. | arvestades, et suurel osal piirkonna elanikkonnast napib endiselt toitu ning olukorda on halvendanud konflikt, tõusvad tarbekaupade hinnad ja nälg Aafrika Sarve piirkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suurel osal piirkonna elanikkonnast napib endiselt toitu ning olukorda on halvendanud konflikt, tõusvad tarbekaupade hinnad ja nälg Aafrika Sarve piirkonnas;

| K. | arvestades, et 2011. aastal on komisjon eraldanud 100 miljonit eurot, sealhulgas 11 miljonit eurot üleminekupiirkondadele, kuid Lõuna-Sudaani rahvusvaheline abipalve on endiselt rahastatud üksnes 37 % ulatuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2011. aastal on komisjon eraldanud 100 miljonit eurot, sealhulgas 11 miljonit eurot üleminekupiirkondadele, kuid Lõuna-Sudaani rahvusvaheline abipalve on endiselt rahastatud üksnes 37 % ulatuses;

| L. | arvestades, et üldise rahukokkuleppe aspektide osas on edasiminek olnud väike, et jõuda kokkuleppele rahvahääletuse järgsete läbirääkimiste osas küsimustes, nagu naftatulude jagamine, piiride märkimine, kodakondsus, võlgade ja varade jagamine ning rahvahääletused Lõuna-Kordofanis, Sinise Niiluse osariigis ja Abyeis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üldise rahukokkuleppe aspektide osas on edasiminek olnud väike, et jõuda kokkuleppele rahvahääletuse järgsete läbirääkimiste osas küsimustes, nagu naftatulude jagamine, piiride märkimine, kodakondsus, võlgade ja varade jagamine ning rahvahääletused Lõuna-Kordofanis, Sinise Niiluse osariigis ja Abyeis;

| M. | arvestades, et olukord Darfuris on endiselt väga murettekitav, ÜRO missioon Darfuris annab teateid riigi sees ümberasustatud isikute laagrites toimuvatest ahistamistest, inimröövidest ja üldise julgeolekuolukorra ohustamisest keskse reservpolitsei poolt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et olukord Darfuris on endiselt väga murettekitav, ÜRO missioon Darfuris annab teateid riigi sees ümberasustatud isikute laagrites toimuvatest ahistamistest, inimröövidest ja üldise julgeolekuolukorra ohustamisest keskse reservpolitsei poolt;

| 1. | taunib inimohvreid, vägivalda, inimõiguste rikkumisi ja humanitaarabi juurdepääsu puudumist Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse osariikides; mõistab karmilt hukka Sudaani relvajõudude sissetungi Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse osariikidesse; nõuab tungivalt, et kõik osapooled lõpetaksid viivitamatult võitluse ja üritaksid leida poliitilist lahendust 28. juuni 2011. aasta kokkuleppe alusel; nõuab lisaks eriolukorra tühistamist Sinise Niiluse osariigis; |
| --- | --- |

1.

taunib inimohvreid, vägivalda, inimõiguste rikkumisi ja humanitaarabi juurdepääsu puudumist Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse osariikides; mõistab karmilt hukka Sudaani relvajõudude sissetungi Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse osariikidesse; nõuab tungivalt, et kõik osapooled lõpetaksid viivitamatult võitluse ja üritaksid leida poliitilist lahendust 28. juuni 2011. aasta kokkuleppe alusel; nõuab lisaks eriolukorra tühistamist Sinise Niiluse osariigis;

| 2. | tuletab kõigile osapooltele meelde nende kohustust austada rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi; nõuab eelkõige sihipäraste kiirhukkamiste ja kohtuväliste tapmiste, meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste, piinamiste, sunniviisiliste kadumiste ja rüüstamiste lõpetamist; nõuab lisaks Sudaani valimatute õhurünnakute lõpetamist ja rõhutab, et need, keda peetakse vastutavaks mis tahes rikkumiste eest, tuleb võtta vastutusele ÜRO sõltumatu uurimise kaudu; |
| --- | --- |

2.

tuletab kõigile osapooltele meelde nende kohustust austada rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi; nõuab eelkõige sihipäraste kiirhukkamiste ja kohtuväliste tapmiste, meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste, piinamiste, sunniviisiliste kadumiste ja rüüstamiste lõpetamist; nõuab lisaks Sudaani valimatute õhurünnakute lõpetamist ja rõhutab, et need, keda peetakse vastutavaks mis tahes rikkumiste eest, tuleb võtta vastutusele ÜRO sõltumatu uurimise kaudu;

| 3. | tervitab Aafrika Liidu vahendatud 8. septembri 2011. aasta kokkulepet, milles mõlemad pooled nõustusid vaidlusalusest Abyei piirkonnast väed välja viima; kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles pidama kinni kõigist 2005. aasta üldise rahukokkuleppe sätetest, et edendada püsivat rahu, tagada inimeste õigus enesemääramisele, austada kindlaksmääratud piire ja lõppkokkuvõttes sillutada teed kahe riigi vahelisele leppimisele; kordab ELi võetud kohustust teha Sudaani ja Lõuna-Sudaaniga koostööd, et edendada demokraatlikku valitsemistava ja inimõiguste austamist kõigi Sudaani inimeste jaoks; |
| --- | --- |

3.

tervitab Aafrika Liidu vahendatud 8. septembri 2011. aasta kokkulepet, milles mõlemad pooled nõustusid vaidlusalusest Abyei piirkonnast väed välja viima; kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles pidama kinni kõigist 2005. aasta üldise rahukokkuleppe sätetest, et edendada püsivat rahu, tagada inimeste õigus enesemääramisele, austada kindlaksmääratud piire ja lõppkokkuvõttes sillutada teed kahe riigi vahelisele leppimisele; kordab ELi võetud kohustust teha Sudaani ja Lõuna-Sudaaniga koostööd, et edendada demokraatlikku valitsemistava ja inimõiguste austamist kõigi Sudaani inimeste jaoks;

| 4. | nõuab, et kõik osapooled võimaldaksid humanitaarabiasutustele viivitamatu, takistamatu, ilma hirmutamise ja vägivallata juurdepääsu kõigile abivajajatele; rõhutab tugevalt kohustust kaitsta tsiviilisikuid ja humanitaartöötajaid; tunneb muret selle pärast, et humanitaarabi võivad jagada üksnes valitsuse poolt kontrollitavad asutused ja kohalikud abitöötajad, samas kui põhivahendite varud ja tarned on otsa lõppemas; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et kõik osapooled võimaldaksid humanitaarabiasutustele viivitamatu, takistamatu, ilma hirmutamise ja vägivallata juurdepääsu kõigile abivajajatele; rõhutab tugevalt kohustust kaitsta tsiviilisikuid ja humanitaartöötajaid; tunneb muret selle pärast, et humanitaarabi võivad jagada üksnes valitsuse poolt kontrollitavad asutused ja kohalikud abitöötajad, samas kui põhivahendite varud ja tarned on otsa lõppemas;

| 5. | avaldab muret teadete pärast valitsuse püüetest sundida ümberasunud isikuid pöörduma tagasi piirkondadesse, kus nende elu ja julgeolek võivad olla ohus; nõuab riigi sees ümberasustatud isikute õiguste austamist; |
| --- | --- |

5.

avaldab muret teadete pärast valitsuse püüetest sundida ümberasunud isikuid pöörduma tagasi piirkondadesse, kus nende elu ja julgeolek võivad olla ohus; nõuab riigi sees ümberasustatud isikute õiguste austamist;

| 6. | kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles pidama kinni omale võetud kohustustest piirkonda rahastada, eelkõige et tegeleda toiduabi, ajutise peavarju ja kaitse tunduva nappusega; nõuab suure tähelepanu pööramist toiduga kindlustatuse olukorrale ja meetmete võtmist juhuks, kui olukord peaks halvenema; on seisukohal, et võidakse vajada täiendavat abi, et ületada uue suuremõõtmelise humanitaarkriisi oht piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles pidama kinni omale võetud kohustustest piirkonda rahastada, eelkõige et tegeleda toiduabi, ajutise peavarju ja kaitse tunduva nappusega; nõuab suure tähelepanu pööramist toiduga kindlustatuse olukorrale ja meetmete võtmist juhuks, kui olukord peaks halvenema; on seisukohal, et võidakse vajada täiendavat abi, et ületada uue suuremõõtmelise humanitaarkriisi oht piirkonnas;

| 7. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles – rõhutades oma toetust Thabo Mbeki juhitava Sudaani küsimusega tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni jõupingutustele – hõlbustama Araabia Liiga osalusel üldise rahukokkuleppe osaliste vahelisi läbirääkimisi ning ÜRO peasekretäri Sudaani eriesindaja jõupingutusi; |
| --- | --- |

7.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles – rõhutades oma toetust Thabo Mbeki juhitava Sudaani küsimusega tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni jõupingutustele – hõlbustama Araabia Liiga osalusel üldise rahukokkuleppe osaliste vahelisi läbirääkimisi ning ÜRO peasekretäri Sudaani eriesindaja jõupingutusi;

| 8. | tunneb sügavat muret teadete pärast maamiinide suurenenud kasutamise kohta piirkonnas; tuletab meelde oma kindlat vastuseisu mineerimise kasutamisele ja nõuab, et selline tegevus viivitamatult lõpetataks; |
| --- | --- |

8.

tunneb sügavat muret teadete pärast maamiinide suurenenud kasutamise kohta piirkonnas; tuletab meelde oma kindlat vastuseisu mineerimise kasutamisele ja nõuab, et selline tegevus viivitamatult lõpetataks;

| 9. | kutsub Aafrika Liitu üles tugevdama oma koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et edendada teadlikkust inimõigustest ja tagada nende austamine kogu Aafrikas; nõuab, et lõpetataks karistamatus kõigi Sudaanis sõja ajal toime pandud kuritegude eest, ja loodab, et president Omar al-Bashiri üle peetakse peagi Haagis kohut, mis on vajalik õigluse, õigusriigi põhimõtete ja ohvrite õiguste uuesti jaluleseadmiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub Aafrika Liitu üles tugevdama oma koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et edendada teadlikkust inimõigustest ja tagada nende austamine kogu Aafrikas; nõuab, et lõpetataks karistamatus kõigi Sudaanis sõja ajal toime pandud kuritegude eest, ja loodab, et president Omar al-Bashiri üle peetakse peagi Haagis kohut, mis on vajalik õigluse, õigusriigi põhimõtete ja ohvrite õiguste uuesti jaluleseadmiseks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule ja peasekretärile, ELi eriesindajale Lõuna-Sudaanis, Sudaani valitsusele, Lõuna-Sudaani valitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele ja Sudaani küsimusega tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni esimehele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning ELi liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule ja peasekretärile, ELi eriesindajale Lõuna-Sudaanis, Sudaani valitsusele, Lõuna-Sudaani valitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele ja Sudaani küsimusega tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni esimehele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning ELi liikmesriikide valitsustele.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/146 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/146

---

Neljapäev, 15. september 2011Eritrea: Dawit Isaaki juhtum

P7_TA(2011)0394

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioon Eritrea ja Dawit Isaaki juhtumi kohta

2013/C 51 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, artikli 6 lõiget 3 ning artikli 21 lõike 2 punkte a ja b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, artikli 6 lõiget 3 ning artikli 21 lõike 2 punkte a ja b,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, milles Eritrea on osaline, eriti selle harta artikleid 6, 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, milles Eritrea on osaline, eriti selle harta artikleid 6, 7 ja 9,

| — | võttes arvesse 2005. aastal muudetud AKV ja ELi partnerluslepingu (Cotonou leping, mille on allkirjastanud ka Eritrea) artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal muudetud AKV ja ELi partnerluslepingu (Cotonou leping, mille on allkirjastanud ka Eritrea) artiklit 9,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistuja 22. septembri 2008. aasta deklaratsiooni Eritrea poliitvangide kohta ning hilisemaid nõukogu ja komisjoni avaldusi Eritrea ja inimõiguste olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistuja 22. septembri 2008. aasta deklaratsiooni Eritrea poliitvangide kohta ning hilisemaid nõukogu ja komisjoni avaldusi Eritrea ja inimõiguste olukorra kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Eritrea kohta, sealhulgas eriti inimõigusi ja Dawit Isaaki juhtumit käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Eritrea kohta, sealhulgas eriti inimõigusi ja Dawit Isaaki juhtumit käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | on sügavalt mures inimõiguste olukorra halvenemise pärast Eritreas ning Eritrea ametivõimude ilmse koostööst hoidumise pärast, kuigi Euroopa Liit ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on selleks korduvalt üleskutseid esitanud; |
| --- | --- |

A.

on sügavalt mures inimõiguste olukorra halvenemise pärast Eritreas ning Eritrea ametivõimude ilmse koostööst hoidumise pärast, kuigi Euroopa Liit ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on selleks korduvalt üleskutseid esitanud;

| B. | arvestades, et EL on tugevalt ja selgelt kohustunud kaitsma inimõigusi kui ühte põhiväärtust, ning arvestades, et nende universaalsete ja eluliste õiguste hulka kuuluvad ka ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on tugevalt ja selgelt kohustunud kaitsma inimõigusi kui ühte põhiväärtust, ning arvestades, et nende universaalsete ja eluliste õiguste hulka kuuluvad ka ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus;

| C. | arvestades, et õigusriigi põhimõttes ei tohi kunagi mööndusi teha; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigusriigi põhimõttes ei tohi kunagi mööndusi teha;

| D. | arvestades, et tuhanded eritrealasi, nende hulgas endisi kõrgeid valitseva partei liikmeid, on vangi pandud selle eest, et nad 2001.aastal kritiseerisid avalikult president Isaias Afewerkit, ilma et neile oleks süüdistust esitatud, ilma et oleks olnud õiglast kohtumõistmist ja ilma et neil oleks juurdepääsu oma advokaatidele ja perekonnale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuhanded eritrealasi, nende hulgas endisi kõrgeid valitseva partei liikmeid, on vangi pandud selle eest, et nad 2001.aastal kritiseerisid avalikult president Isaias Afewerkit, ilma et neile oleks süüdistust esitatud, ilma et oleks olnud õiglast kohtumõistmist ja ilma et neil oleks juurdepääsu oma advokaatidele ja perekonnale;

| E. | arvestades, et alates 2001.aasta septembrist on Asmaras vahistatud kümme sõltumatut ajakirjanikku, nende hulgas Rootsi kodanik Dawit Isaak, kelle üle ei ole ühegi kuriteo pärast kohut mõistetud ja kelle käekäigu kohta on Eritrea ametivõimud keeldunud kommentaare andmast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2001.aasta septembrist on Asmaras vahistatud kümme sõltumatut ajakirjanikku, nende hulgas Rootsi kodanik Dawit Isaak, kelle üle ei ole ühegi kuriteo pärast kohut mõistetud ja kelle käekäigu kohta on Eritrea ametivõimud keeldunud kommentaare andmast;

| F. | arvestades, et 23. septembril 2011 täitub Isaakil, Eritrea ühe sõltumatu ajalehe endisel reporteril kümme aastat vangistuses, ilma et talle oleks esitatud süüdistust, ilma et oleks toimunud kohtulikku arutamist või kohtulikku kuulamist, ning arvestades, et Isaaki peetakse rahvusvaheliselt meelsusvangiks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 23. septembril 2011 täitub Isaakil, Eritrea ühe sõltumatu ajalehe endisel reporteril kümme aastat vangistuses, ilma et talle oleks esitatud süüdistust, ilma et oleks toimunud kohtulikku arutamist või kohtulikku kuulamist, ning arvestades, et Isaaki peetakse rahvusvaheliselt meelsusvangiks;

| G. | arvestades, et 2010. aasta septembris Euroopa Parlamendi presidendile esitatud juriidilises arvamuses on rõhutatud asjaolu, et ELil on õiguslik ja moraalne kohustus kaitsta oma kodanikke kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Kohtu kohtupraktikaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2010. aasta septembris Euroopa Parlamendi presidendile esitatud juriidilises arvamuses on rõhutatud asjaolu, et ELil on õiguslik ja moraalne kohustus kaitsta oma kodanikke kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Kohtu kohtupraktikaga;

| H. | on šokeeritud, et Eritrea valitsus keeldub endiselt andmast informatsiooni vangistatute olukorra, sealhulgas nende kinnipidamiskoha kohta ja selle kohta, kas nad on veel elus; |
| --- | --- |

H.

on šokeeritud, et Eritrea valitsus keeldub endiselt andmast informatsiooni vangistatute olukorra, sealhulgas nende kinnipidamiskoha kohta ja selle kohta, kas nad on veel elus;

| I. | arvestades, et endiste vangivalvurite teatel on rohkem kui pooled 2001.aastal vahistatud ametiisikutest ja ajakirjanikest juba surnud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et endiste vangivalvurite teatel on rohkem kui pooled 2001.aastal vahistatud ametiisikutest ja ajakirjanikest juba surnud;

| J. | arvestades, et EL on arenguabi andjana Eritreale tähtis partner; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on arenguabi andjana Eritreale tähtis partner;

| 1. | märgib suure murega, et inimõiguste olukord Eritreas on endiselt kahetsusväärne: puudub sõnavabadus ja endiselt on poliitvange, kelle vangis hoidmine on vastuolus õigusriigi põhimõtete ja Eritrea põhiseadusega; |
| --- | --- |

1.

märgib suure murega, et inimõiguste olukord Eritreas on endiselt kahetsusväärne: puudub sõnavabadus ja endiselt on poliitvange, kelle vangis hoidmine on vastuolus õigusriigi põhimõtete ja Eritrea põhiseadusega;

| 2. | taunib tõsiasja, et Dawit Isaak ei ole veel vabadust tagasi saanud ja on nüüdseks kümme aastat olnud meelsusvang; väljendab kartust Isaaki elu pärast Eritrea teadaolevalt karmides vanglatingimustes, ilma juurdepääsuta vajalikele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

2.

taunib tõsiasja, et Dawit Isaak ei ole veel vabadust tagasi saanud ja on nüüdseks kümme aastat olnud meelsusvang; väljendab kartust Isaaki elu pärast Eritrea teadaolevalt karmides vanglatingimustes, ilma juurdepääsuta vajalikele tervishoiuteenustele;

| 3. | nõuab, et Eritrea ametivõimud Dawit Isaaki ja endised kõrged ametiisikud viivitamatult vabastaksid, järgides inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et Eritrea ametivõimud Dawit Isaaki ja endised kõrged ametiisikud viivitamatult vabastaksid, järgides inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| 4. | kutsub Eritrea ametivõime üles tühistama oma riigi sõltumatule ajakirjandusele kehtestatud keelu ja viivitamatult vabastama sõltumatud ajakirjanikud ning kõik teised isikud, kes on vangistatud vaid sellepärast, et nad kasutasid oma õigust sõnavabadusele; |
| --- | --- |

4.

kutsub Eritrea ametivõime üles tühistama oma riigi sõltumatule ajakirjandusele kehtestatud keelu ja viivitamatult vabastama sõltumatud ajakirjanikud ning kõik teised isikud, kes on vangistatud vaid sellepärast, et nad kasutasid oma õigust sõnavabadusele;

| 5. | kordab veel kord oma üleskutseid Eritrea riigile: vabastada viivitamatult kõik poliitvangid, teiste hulgas Dawit Isaak; nõuab, et Eritrea riik võimaldaks arsti- ja õigusabi andmist nendele ja teistele vangidele, kui neid ei saa kohe vabastada; nõuab lisaks, et ELi esindajatele ja ELi liikmesriikide esindajatele võimaldataks juurdepääs Isaakile, et kindlaks teha, kas ta vajab arstiabi ja muud abi; |
| --- | --- |

5.

kordab veel kord oma üleskutseid Eritrea riigile: vabastada viivitamatult kõik poliitvangid, teiste hulgas Dawit Isaak; nõuab, et Eritrea riik võimaldaks arsti- ja õigusabi andmist nendele ja teistele vangidele, kui neid ei saa kohe vabastada; nõuab lisaks, et ELi esindajatele ja ELi liikmesriikide esindajatele võimaldataks juurdepääs Isaakile, et kindlaks teha, kas ta vajab arstiabi ja muud abi;

| 6. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tõhustada ELi ja selle liikmesriikide pingutusi Dawit Isaaki vabastamiseks; |
| --- | --- |

6.

palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tõhustada ELi ja selle liikmesriikide pingutusi Dawit Isaaki vabastamiseks;

| 7. | palub nõukogul aktiivsemalt kasutada ELi Eritrea arenguabi programmiga seotud dialoogimehhanisme, et kiiresti leida lahendused, millega saavutada poliitvangide vabastamine ja demokraatliku valitsemise parandamine Eritreas; palub nõukogul sellega seoses tagada, et ELi arenguabist ei saaks kasu mitte Eritrea valitsus, vaid et see suunataks otse Eritrea rahva vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

7.

palub nõukogul aktiivsemalt kasutada ELi Eritrea arenguabi programmiga seotud dialoogimehhanisme, et kiiresti leida lahendused, millega saavutada poliitvangide vabastamine ja demokraatliku valitsemise parandamine Eritreas; palub nõukogul sellega seoses tagada, et ELi arenguabist ei saaks kasu mitte Eritrea valitsus, vaid et see suunataks otse Eritrea rahva vajaduste rahuldamiseks;

| 8. | kutsub Aafrika Liitu kui ELi partnerit, kes on selgelt kohustunud austama demokraatia ja inimõiguste universaalseid väärtusi, tõhustama oma tegevust seoses kahetsusväärse olukorraga Eritreas ning tegema ELiga koostööd Dawit Isaaki ja teiste poliitvangide vabastamise heaks; |
| --- | --- |

8.

kutsub Aafrika Liitu kui ELi partnerit, kes on selgelt kohustunud austama demokraatia ja inimõiguste universaalseid väärtusi, tõhustama oma tegevust seoses kahetsusväärse olukorraga Eritreas ning tegema ELiga koostööd Dawit Isaaki ja teiste poliitvangide vabastamise heaks;

| 9. | jälgib huviga, kuidas menetletakse Euroopa juristide 2011. aasta juulis Eritrea ülemkohtule Isaaki asjas esitatud habeas corpus'e kaebust; |
| --- | --- |

9.

jälgib huviga, kuidas menetletakse Euroopa juristide 2011. aasta juulis Eritrea ülemkohtule Isaaki asjas esitatud habeas corpus'e kaebust;

| 10. | kordab oma nõudmist, et korraldataks Eritrea-sisene konverents, kus kohtuksid mitmesuguste poliitiliste parteide juhid ning kodanikuühiskonna esindajad, et püüda leida lahendust praegusele kriisile ning suunata riiki demokraatia, poliitilise pluralismi ja säästva arengu teele; |
| --- | --- |

10.

kordab oma nõudmist, et korraldataks Eritrea-sisene konverents, kus kohtuksid mitmesuguste poliitiliste parteide juhid ning kodanikuühiskonna esindajad, et püüda leida lahendust praegusele kriisile ning suunata riiki demokraatia, poliitilise pluralismi ja säästva arengu teele;

| 11. | rõhutab tungivalt eespool nimetatud asjade tõsidust ja kiireloomulisust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab tungivalt eespool nimetatud asjade tõsidust ja kiireloomulisust;

| 12. | väljendab siirast toetust ja poolehoidu nende poliitvangide perekondadele; |
| --- | --- |

12.

väljendab siirast toetust ja poolehoidu nende poliitvangide perekondadele;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Eritrea parlamendile ja valitsusele, üleaafrikalisele parlamendile, Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturule (COMESA), Valitsustevahelisele Arenguametile (IGAD), AKV ja ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ning Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Eritrea parlamendile ja valitsusele, üleaafrikalisele parlamendile, Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturule (COMESA), Valitsustevahelisele Arenguametile (IGAD), AKV ja ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ning Aafrika Liidule.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/149 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/149

---

Neljapäev, 15. september 2011Epilepsia

P7_TA(2011)0395

Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta deklaratsioon epilepsia kohta

2013/C 51 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et epilepsia on kõige levinum tõsine ajutegevuse häire; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et epilepsia on kõige levinum tõsine ajutegevuse häire;

| B. | arvestades, et Euroopas põeb epilepsiat 6 000 000 inimest ja igal aastal diagnoositakse 300 000 uut haigusjuhtu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopas põeb epilepsiat 6 000 000 inimest ja igal aastal diagnoositakse 300 000 uut haigusjuhtu;

| C. | arvestades, et 70 % epilepsiahaigetest saaksid asjakohase ravi korral haigushoogudest vabaks, kuid 40 % Euroopa epilepsiahaigetest sellist ravi ei saa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 70 % epilepsiahaigetest saaksid asjakohase ravi korral haigushoogudest vabaks, kuid 40 % Euroopa epilepsiahaigetest sellist ravi ei saa;

| D. | arvestades, et 40 %-l epilepsiahaigetel lastel on koolis raskusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 40 %-l epilepsiahaigetel lastel on koolis raskusi;

| E. | arvestades, et Euroopa epilepsiahaigete hulgas valitseb kõrge tööpuuduse tase; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa epilepsiahaigete hulgas valitseb kõrge tööpuuduse tase;

| F. | arvestades, et epilepsiahaiged kogevad häbimärgistamist ja eelarvamusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et epilepsiahaiged kogevad häbimärgistamist ja eelarvamusi;

| G. | arvestades, et epilepsia kahjustab tervist, aga mõjutab ka kogu elu ning võib panna üksikisikute ja perede õlgadele füüsilise, psühholoogilise ja ühiskondliku koorma, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et epilepsia kahjustab tervist, aga mõjutab ka kogu elu ning võib panna üksikisikute ja perede õlgadele füüsilise, psühholoogilise ja ühiskondliku koorma,

| 1. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles:






  — | julgustama teadusuuringuid ja uuendustegevust epilepsia ennetamise ning varase diagnoosimise ja ravi valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles:

—

julgustama teadusuuringuid ja uuendustegevust epilepsia ennetamise ning varase diagnoosimise ja ravi valdkonnas;

| — | seadma epilepsia kui tõsise haiguse esikohale, mis tähendab olulist koormust kogu Euroopale; |
| --- | --- |

—

seadma epilepsia kui tõsise haiguse esikohale, mis tähendab olulist koormust kogu Euroopale;

| — | astuma samme, et julgustada liikmesriike tagama epilepsiahaigetele teiste inimestega samaväärset elukvaliteeti, sealhulgas haridust, tööhõivet, transporti ja riiklikku tervishoiuteenust, näiteks parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

—

astuma samme, et julgustada liikmesriike tagama epilepsiahaigetele teiste inimestega samaväärset elukvaliteeti, sealhulgas haridust, tööhõivet, transporti ja riiklikku tervishoiuteenust, näiteks parimate tavade vahetamise kaudu;

| — | julgustama tõhusate tervisemõju analüüside tegemist peamiste ELi poliitikavaldkondade ja riiklike poliitikavaldkondade kohta; |
| --- | --- |

—

julgustama tõhusate tervisemõju analüüside tegemist peamiste ELi poliitikavaldkondade ja riiklike poliitikavaldkondade kohta;

| 2. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu asjakohaseid õigusakte, et kaitsta kõigi epilepsiahaigete õigusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu asjakohaseid õigusakte, et kaitsta kõigi epilepsiahaigete õigusi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 15. septembril 2011. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2011)09-15(ANN1)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/150 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/150

---

Teisipäev, 13. september 2011Parlamendiliikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2011)0343

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2011/2104(IMM))

2013/C 51 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Viini prokuratuur esitas 29. aprillil 2011. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. mail 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Viini prokuratuur esitas 29. aprillil 2011. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. mail 2011. aastal;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini 21. mail 2011. aastal ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini 21. mail 2011. aastal ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ning 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ning 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Austria põhiseaduse artikli 57 sätteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria põhiseaduse artikli 57 sätteid;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0267/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0267/2011),

| A. | arvestades, et Viini prokuratuur on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmiseks, et võimaldada Austria ametiasutustel viia läbi vajalikke uurimisi ja võtta õiguslikke meetmeid Hans-Peter Martini suhtes, taotleda tema kodu või bürooruumide läbiotsimist, konfiskeerida dokumente ning viia läbi arvuti kontrolle või mis tahes muid elektroonilisi otsinguid, mis võivad olla vajalikud, ning algatada kriminaalmenetlus hr Martini suhtes erakonna vahendite väärkasutamise või mis tahes muu õigusliku määratluse alusel, mis võidakse omistada pädevates kriminaalkohtutes väidetavale rikkumisele või väidetavatele rikkumistele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Viini prokuratuur on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmiseks, et võimaldada Austria ametiasutustel viia läbi vajalikke uurimisi ja võtta õiguslikke meetmeid Hans-Peter Martini suhtes, taotleda tema kodu või bürooruumide läbiotsimist, konfiskeerida dokumente ning viia läbi arvuti kontrolle või mis tahes muid elektroonilisi otsinguid, mis võivad olla vajalikud, ning algatada kriminaalmenetlus hr Martini suhtes erakonna vahendite väärkasutamise või mis tahes muu õigusliku määratluse alusel, mis võidakse omistada pädevates kriminaalkohtutes väidetavale rikkumisele või väidetavatele rikkumistele;

| B. | arvestades, et Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmine puudutab väidetavaid rikkumisi, mis on seotud erakonna vahendite väärkasutamisega, mida hõlmab erakonnaseaduse paragrahv 2b; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmine puudutab väidetavaid rikkumisi, mis on seotud erakonna vahendite väärkasutamisega, mida hõlmab erakonnaseaduse paragrahv 2b;

| C. | arvestades, et seetõttu on soovitav teha ettepanek kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seetõttu on soovitav teha ettepanek kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta,

| 1. | otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria pädevatele ametiasutusele ja Hans-Peter Martinile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria pädevatele ametiasutusele ja Hans-Peter Martinile.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T- 345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/151 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/151

---

Teisipäev, 13. september 2011Komisjonide ühiste koosolekutega menetlus, koordinaatorite koosolekud ja sõltumatute parlamendiliikmete teavitamine (kodukorra artiklite 51 ja 192 tõlgendamine)

P7_TA(2011)0368

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus komisjonide ühiste koosolekutega menetluse, koordinaatorite koosolekute ja sõltumatute parlamendiliikmete teavitamise kohta (kodukorra artiklite 51 ja 192 tõlgendamine)

2013/C 51 E/27

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 12. juuli 2011. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 12. juuli 2011. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 51 järgmise tõlgenduse:
  „Käesolevat artiklit võib kohaldada menetlusele soovituse andmiseks rahvusvahelise lepingu sõlmimise heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks vastavalt artikli 90 lõikele 5 ja artikli 81 lõikele 1 juhul, kui selles kehtestatud tingimused on täidetud.” |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 51 järgmise tõlgenduse:

„Käesolevat artiklit võib kohaldada menetlusele soovituse andmiseks rahvusvahelise lepingu sõlmimise heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks vastavalt artikli 90 lõikele 5 ja artikli 81 lõikele 1 juhul, kui selles kehtestatud tingimused on täidetud.”

| 2. | võtab vastu kodukorra artikli 192 järgmise tõlgenduse: | „Sõltumatud parlamendiliikmed ei moodusta fraktsiooni artikli 30 tähenduses, seega ei saa nad määrata koordinaatoreid, kellel on ainsana õigus osaleda koordinaatorite koosolekutel. |
| --- | --- | --- |

2.

võtab vastu kodukorra artikli 192 järgmise tõlgenduse:

„Sõltumatud parlamendiliikmed ei moodusta fraktsiooni artikli 30 tähenduses, seega ei saa nad määrata koordinaatoreid, kellel on ainsana õigus osaleda koordinaatorite koosolekutel.

| | Koordinaatorite koosolekute ülesanne on valmistada ette komisjoni otsuseid ning ilma selgesõnalise delegeerimiseta ei saa need asendada komisjoni koosolekuid. Seega on koordinaatorite koosolekul vastu võetud otsuste puhul vajalik eelnev delegeerimine. Eelneva delegeerimise puudumisel tohivad koordinaatorid võtta vastu ainult soovitusi, mille komisjon peab seejärel ametlikult kinnitama. |
| --- | --- |

Koordinaatorite koosolekute ülesanne on valmistada ette komisjoni otsuseid ning ilma selgesõnalise delegeerimiseta ei saa need asendada komisjoni koosolekuid. Seega on koordinaatorite koosolekul vastu võetud otsuste puhul vajalik eelnev delegeerimine. Eelneva delegeerimise puudumisel tohivad koordinaatorid võtta vastu ainult soovitusi, mille komisjon peab seejärel ametlikult kinnitama.

| | Igal juhul tuleb diskrimineerimiskeelu põhimõtet järgides kindlustada sõltumatute parlamendiliikmete ligipääs teabele neile teabe edastamise ja sõltumatute parlamendiliikmete sekretariaadi liikme koordinaatorite koosolekutel viibimise teel.” |
| --- | --- |

Igal juhul tuleb diskrimineerimiskeelu põhimõtet järgides kindlustada sõltumatute parlamendiliikmete ligipääs teabele neile teabe edastamise ja sõltumatute parlamendiliikmete sekretariaadi liikme koordinaatorite koosolekutel viibimise teel.”

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 14. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/152 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/152

---

Kolmapäev, 14. september 2011Kodukorra muutmine volinikukandidaatide kuulamise osas

P7_TA(2011)0379

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 106 ja 192 ning XVII lisa muutmise kohta (2010/2231(REG))

2013/C 51 E/28

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekuid (B7-0480/2010, B7-0481/2010 ja B7-0482/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekuid (B7-0480/2010, B7-0481/2010 ja B7-0482/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0240/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0240/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament kiitis 2010. aasta veebruaris komisjoni heaks tõhustatud kuulamismenetluse alusel, millega tagati kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglane ja järjepidev hindamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament kiitis 2010. aasta veebruaris komisjoni heaks tõhustatud kuulamismenetluse alusel, millega tagati kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglane ja järjepidev hindamine;

| B. | arvestades, et heakskiitmise protsessi kohta saab siiski teha koostöös komisjoniga järeldusi, mille kohaselt on vaja ja soovitatav teha lisamuudatusi, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et heakskiitmise protsessi kohta saab siiski teha koostöös komisjoniga järeldusi, mille kohaselt on vaja ja soovitatav teha lisamuudatusi,

| 1. | märgib, et komisjon vaatas hiljuti läbi volinike käitumisjuhendi, eelkõige selle sätted, mis käsitlevad volinike majanduslike huvide deklaratsioone; kavatseb uue käitumisjuhendi kohaldamist pidevalt jälgida, et võimaldada Euroopa Liidul saavutada võimalikult kõrgetasemelist juhtimist; |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjon vaatas hiljuti läbi volinike käitumisjuhendi, eelkõige selle sätted, mis käsitlevad volinike majanduslike huvide deklaratsioone; kavatseb uue käitumisjuhendi kohaldamist pidevalt jälgida, et võimaldada Euroopa Liidul saavutada võimalikult kõrgetasemelist juhtimist;

| 2. | otsustab teha kodukorras allpool esitatud muudatused; |
| --- | --- |

2.

otsustab teha kodukorras allpool esitatud muudatused;

| 3. | tuletab meelde, et muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 106 – lõige 1a (uus) |
| | 1a.
     
  President võib kutsuda Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendi parlamenti teavitama, kuidas ta kavatseb oma poliitilistest suunistest lähtudes jaotada vastutusalad kavandatavas volinike kolleegiumis. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 106 – lõige 3 |
| 3.   Euroopa Komisjoni ametisseastuv president tutvustab volinike kolleegiumi ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma
  kõik
  nõukogu
  liikmed
  . Tema avaldusele järgneb arutelu. | 3.   Euroopa Komisjoni ametisseastuv president tutvustab volinike kolleegiumi ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma
  Euroopa Ülemkogu eesistuja ja
  nõukogu
  eesistuja
  . Tema avaldusele järgneb arutelu. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 192 – lõige 2a (uus) |
| | 2a.
     
  Komisjoni esimees kutsub koordinaatorid kokku, et valmistada ette volinikukandidaatide kuulamised. Pärast kuulamisi kohtuvad koordinaatorid, et hinnata kandidaate vastavalt kodukorra XVII lisas sätestatud menetlusele. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  XVII lisa – punkt 1 – alapunkt a – lõik 3 |
| Parlament võib küsida igasugust asjakohast teavet, mis aitab teha otsust volinikukandidaatide sobivuse kohta. Ta ootab majanduslike huvidega seotud teabe täielikku avaldamist. | Parlament võib küsida igasugust asjakohast teavet, mis aitab teha otsust volinikukandidaatide sobivuse kohta. Ta ootab majanduslike huvidega seotud teabe täielikku avaldamist.
  Volinikukandidaatide majanduslike huvide deklaratsioonid saadetakse kontrollimiseks õigusasjade eest vastutavale komisjonile. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  XVII lisa – punkt 1 – alapunkt b – lõik 2 |
| Kuulamisi
  korraldavad ühiselt
  esimeeste konverents
  ja
  komisjonide esimeeste
  konverents
  . Jagatud vastutusalade korral tehakse asjaomaste komisjonide kaasamiseks asjakohased korraldused. On kolm võimalust: | Kuulamisi
  korraldab
  esimeeste konverents komisjonide esimeeste
  konverentsi soovituse põhjal
  .
  Täpsema korralduse eest vastutavad iga komisjoni esimees ja koordinaatorid. Võidakse nimetada raportöörid. |
| | Jagatud vastutusalade korral tehakse asjaomaste komisjonide kaasamiseks asjakohased korraldused. On kolm võimalust: |
| (i) | kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati ainult kõnealune parlamendikomisjon; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 106 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  President võib kutsuda Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendi parlamenti teavitama, kuidas ta kavatseb oma poliitilistest suunistest lähtudes jaotada vastutusalad kavandatavas volinike kolleegiumis.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 106 – lõige 3

3.   Euroopa Komisjoni ametisseastuv president tutvustab volinike kolleegiumi ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma
  kõik
  nõukogu
  liikmed
  . Tema avaldusele järgneb arutelu.

3.   Euroopa Komisjoni ametisseastuv president tutvustab volinike kolleegiumi ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma
  Euroopa Ülemkogu eesistuja ja
  nõukogu
  eesistuja
  . Tema avaldusele järgneb arutelu.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Komisjoni esimees kutsub koordinaatorid kokku, et valmistada ette volinikukandidaatide kuulamised. Pärast kuulamisi kohtuvad koordinaatorid, et hinnata kandidaate vastavalt kodukorra XVII lisas sätestatud menetlusele.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt a – lõik 3

Parlament võib küsida igasugust asjakohast teavet, mis aitab teha otsust volinikukandidaatide sobivuse kohta. Ta ootab majanduslike huvidega seotud teabe täielikku avaldamist.

Parlament võib küsida igasugust asjakohast teavet, mis aitab teha otsust volinikukandidaatide sobivuse kohta. Ta ootab majanduslike huvidega seotud teabe täielikku avaldamist.
  Volinikukandidaatide majanduslike huvide deklaratsioonid saadetakse kontrollimiseks õigusasjade eest vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt b – lõik 2

Kuulamisi
  korraldavad ühiselt
  esimeeste konverents
  ja
  komisjonide esimeeste
  konverents
  . Jagatud vastutusalade korral tehakse asjaomaste komisjonide kaasamiseks asjakohased korraldused. On kolm võimalust:

Kuulamisi
  korraldab
  esimeeste konverents komisjonide esimeeste
  konverentsi soovituse põhjal
  .
  Täpsema korralduse eest vastutavad iga komisjoni esimees ja koordinaatorid. Võidakse nimetada raportöörid.

Jagatud vastutusalade korral tehakse asjaomaste komisjonide kaasamiseks asjakohased korraldused. On kolm võimalust:

(i)

kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati ainult kõnealune parlamendikomisjon;

| (i) | kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati ainult kõnealune parlamendikomisjon
  (vastutav komisjon)
  ; |
| --- | --- |

(i)

kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati ainult kõnealune parlamendikomisjon
  (vastutav komisjon)
  ;

| (ii) | kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad volinikukandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt; ning |
| --- | --- |

(ii)

kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad volinikukandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt; ning

| (ii) | kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad volinikukandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt
  (ühiselt kuulavad komisjonid)
  ; and |
| --- | --- |

(ii)

kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad volinikukandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt
  (ühiselt kuulavad komisjonid)
  ; and

| (iii) | kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon,
  kes kutsub
  teise(d) parlamendikomisjoni(d)
  kuulamisest osa võtma
  . |
| --- | --- |

(iii)

kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon,
  kes kutsub
  teise(d) parlamendikomisjoni(d)
  kuulamisest osa võtma
  .

| (iii) | kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon,
  kaasates
  teise(d) parlamendikomisjoni(d)
  (kaasatud komisjonid)
  . |
| --- | --- |

(iii)

kui volinikukandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab volinikukandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon,
  kaasates
  teise(d) parlamendikomisjoni(d)
  (kaasatud komisjonid)
  .

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt b – lõik 4

Parlamendikomisjonid esitavad volinikukandidaatidele kirjalikud küsimused aegsasti enne kuulamisi.
  Iga pädev parlamendikomisjon võib esitada kuni viis sisulist kirjalikku küsimust.

Parlamendikomisjonid esitavad volinikukandidaatidele kirjalikud küsimused aegsasti enne kuulamisi.
  Igale volinikukandidaadile esitatakse kaks komisjonide esimeeste konverentsi poolt koostatud ühist küsimust, esimene neist käsitleb üldist asjatundlikkust, Euroopale pühendumist ja isiklikku sõltumatust ning teine küsimus vastutusala juhtimist ja koostööd parlamendiga. Vastutav komisjon koostab kolm muud küsimust. Ühiselt kuulavate komisjonide puhul on neil mõlemal õigus kahe küsimuse koostamiseks.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt b – lõik 5

Kuulamised toimuvad sellistel asjaoludel ja tingimustel, mis annavad volinikukandidaatidele võrdse ja erapooletu võimaluse ennast ja oma arvamusi tutvustada.

Igaks kuulamiseks kavandatakse kolm tundi.
  Kuulamised toimuvad sellistel asjaoludel ja tingimustel, mis annavad volinikukandidaatidele võrdse ja erapooletu võimaluse ennast ja oma arvamusi tutvustada.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt b – lõik 6

Volinikukandidaatidel palutakse esineda suulise avasõnavõtuga, mille pikkus on kuni
  20 minutit
  . Kuulamised tuleks korraldada nii, et arendada pluralistlikku poliitilist dialoogi volinikukandidaatide ja parlamendiliikmete vahel. Enne kuulamise lõppu tuleks volinikukandidaatidele anda võimalus lühikeseks lõppsõnaks.

Volinikukandidaatidel palutakse esineda suulise avasõnavõtuga, mille pikkus on kuni
  15 minutit
  .
  Võimaluse korral rühmitatakse kuulamisel esitatavad küsimused teemade kaupa. Põhiosa kõneajast eraldatakse fraktsioonidele, kohaldades vajalike muudatustega artiklit 149.
  Kuulamised tuleks korraldada nii, et arendada pluralistlikku poliitilist dialoogi volinikukandidaatide ja parlamendiliikmete vahel. Enne kuulamise lõppu tuleks volinikukandidaatidele anda võimalus lühikeseks lõppsõnaks.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt c – lõik 1

Kuulamiste indekseeritud
  videosalvestis
  avalikustatakse 24 tunni jooksul avalikus registris.

Kuulamised edastatakse audiovisuaalselt reaalajas.
  Kuulamiste indekseeritud
  salvestis
  avalikustatakse 24 tunni jooksul avalikus registris.

(Tekst viia punkti 1 alapunkti b järele)

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt c – lõik 2

Pärast kuulamist kogunevad
  parlamendikomisjonid
  viivitamatult iga volinikukandidaadi hindamiseks. Need koosolekud on kinnised.
  Parlamendikomisjonidel
  palutakse hinnata, kas volinikukandidaadid sobivad nende arvates komisjoni koosseisu ja kas nad sobivad täitma neile määratud konkreetseid ülesandeid. Kui
  parlamendikomisjon
  ei saavuta konsensust
  kummaski küsimuses
  , paneb komisjoni esimees
  viimase abinõuna
  mõlemad otsused salajasele hääletusele.
  Parlamendikomisjonide hinnangud avalikustatakse ning neid tutvustatakse esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi ühisel kinnisel koosolekul. Pärast arvamuste vahetamist ja kui ei otsustata taotleda lisateavet, kuulutavad esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents kuulamised lõppenuks.

Pärast kuulamist kogunevad
  komisjoni esimees ja koordinaatorid
  viivitamatult iga volinikukandidaadi hindamiseks. Need koosolekud on kinnised.
  Koordinaatoritel
  palutakse hinnata, kas volinikukandidaadid sobivad nende arvates komisjoni koosseisu ja kas nad sobivad täitma neile määratud konkreetseid ülesandeid.
  Komisjonide esimeeste konverents koostab hindamist hõlbustava näidisvormi.

Komisjonide ühiste kuulamiste puhul tegutsevad asjaomase komisjoni esimees ja koordinaatorid kogu menetluses ühiselt.

Iga volinikukandidaadi kohta koostatakse üks hinnang. Sellesse lisatakse kõikide kuulamisse kaasatud komisjonide arvamused.

Kui parlamendikomisjonid vajavad lisateavet hinnangu vormistamiseks, kirjutab president nende nimel Euroopa Komisjoni ametisseastuvale presidendile. Koordinaatorid võtavad tema vastuse arvesse.

Kui
  koordinaatorid
  ei saavuta
  hinnangu andmisel
  konsensust,
  või kui seda taotleb üks fraktsioon, kutsub komisjoni esimees kokku komisjoni täiskoosseisu koosoleku
  .
  Viimase abinõuna
  paneb komisjoni esimees mõlemad otsused salajasele hääletusele.

Komisjonide hinnang võetakse vastu ja avalikustatakse 24 tunni jooksul alates kuulamisest. Komisjonide esimeeste konverents kontrollib hinnanguid ja edastab need seejärel esimeeste konverentsile. Kui ei otsustata taotleda lisateavet, kuulutab esimeeste konverents pärast arvamuste vahetamist kuulamised lõppenuks.

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

XVII lisa – punkt 1 – alapunkt c – lõik 3

Komisjoni ametisseastuv president esitleb kogu volinikukandidaatide kolleegiumit ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma
  kõik
  nõukogu
  liikmed
  . Esitlusele järgneb arutelu. Arutelu lõppedes võib mis tahes fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Kohaldatakse artikli 110 lõikeid 3, 4 ja 5. Pärast resolutsiooni ettepaneku hääletamist otsustab parlament hääletamise teel, kas anda nõusolek Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendi ja volinikukandidaatide kui terviku ametissenimetamiseks või mitte. Parlament teeb otsuse nimelisel hääletusel antud häälte enamusega. Ta võib lükata hääletuse edasi järgmisele istungile.

Komisjoni ametisseastuv president esitleb kogu volinikukandidaatide kolleegiumit ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma
  Euroopa Ülemkogu eesistuja ja
  nõukogu
  eesistuja
  . Esitlusele järgneb arutelu. Arutelu lõppedes võib mis tahes fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Kohaldatakse artikli 110 lõikeid 3, 4 ja 5.

Pärast resolutsiooni ettepaneku hääletamist otsustab parlament hääletamise teel, kas anda nõusolek Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendi ja volinikukandidaatide kui terviku ametissenimetamiseks või mitte. Parlament teeb otsuse nimelisel hääletusel antud häälte enamusega. Ta võib lükata hääletuse edasi järgmisele istungile.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/157 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/157

---

Teisipäev, 13. september 2011Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) ***I

P7_TA(2011)0344

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) asutamise kohta (KOM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD))

2013/C 51 E/29

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0061); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0061);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 74 ja artikli 77 lõike 1 punkte b ja c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7- 0045/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 74 ja artikli 77 lõike 1 punkte b ja c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7- 0045/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 77 lõike 2 punkte b ja d; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 77 lõike 2 punkte b ja d;

| — | võttes arvesse Poola Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 7. juuli 2011. aasta kirjas, kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 7. juuli 2011. aasta kirjas, kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0278/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0278/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks oma avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks oma avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 162.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0039

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1168/2011) lõplikule kujule.)

---

Teisipäev, 13. september 2011LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament toonitab, et ELi institutsioonid peaksid püüdma kasutada õigusaktides asjakohast ja neutraalset terminoloogiat, käsitledes kolmandate riikide kodanike küsimust, kelle viibimiseks liikmesriikide territooriumil ei ole liikmesriikide asutused luba andnud või kelle viibimine seal ei ole enam lubatud. Sellistel juhtudel ei tohiks ELi institutsioonid viidata „ebaseaduslikule sisserändele” ja „ebaseaduslikele sisserändajatele”, vaid „ebaregulaarsele sisserändele” ja „ebaregulaarsetele sisserändajatele”.

Komisjoni avaldus tagasisaatmisoperatsioonide üle järelevalve teostamise kohta

Komisjon kohustub igal aastal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid tagasisaatmisoperatsioonide üle järelevalve teostamise kohta, nagu sellele on osutatud artikli 9 lõikes [1b].

Aruanne põhineb kogu asjakohasel teabel, mille esitavad agentuur, selle haldusnõukogu ja määruse eelnõuga asutatud nõuandefoorum. Sellega seoses tuleks märkida, et vastavalt artiklile 26a omab nõuandefoorum täielikku juurdepääsu kogu teabele põhiõiguste austamise kohta.

Aruandes pööratakse erilist tähelepanu „objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide” kohaldamisele, mida tuleb järgida agentuuri Frontex poolt teostatavate tagasisaatmisoperatsioonide läbiviimisel.

Esimene iga-aastane aruanne esitatakse 2012. aasta lõpuks.

Komisjoni avaldus Euroopa piirivalvesüsteemi loomise kohta

Komisjon kohustub ühe aasta jooksul käesoleva määruse vastuvõtmisest käivitama teostatavusuuringu Euroopa piirivalvesüsteemi loomise kohta, nagu sellele on osutatud Stockholmi programmis. Uuringu tulemusi kasutatakse sisendina käesoleva määruse artikli 33 lõikes 2a ettenähtud hindamises.

Komisjon kohustub samuti analüüsima vajadust määruse (EÜ) nr 863/2007 (piirivalve kiirreageerimisrühmade loomise kohta) tehniliseks muutmiseks seoses nimetuse „Euroopa piirivalvurite rühmad” kasutamisega.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/159 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/159

---

Teisipäev, 13. september 2011Ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks ***I

P7_TA(2011)0345

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (KOM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD))

2013/C 51 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament;

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0509); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0509);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0289/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0289/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Portugali parlamendi poolt õigusakti eelnõule esitatud täiendusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Portugali parlamendi poolt õigusakti eelnõule esitatud täiendusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0256/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0256/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0262

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (2) kohaselt tuleb kahesuguse kasutusega kaupu (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia) tõhusalt kontrollida, kui neid eksporditakse liidust või veetakse läbi liidu või kui neid tarnitakse kolmandasse riiki liidus elava või siin asutatud vahendaja osutatud vahendusteenuse tulemusena. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (2) kohaselt tuleb kahesuguse kasutusega kaupu (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia) tõhusalt kontrollida, kui neid eksporditakse liidust või veetakse läbi liidu või kui neid tarnitakse kolmandasse riiki liidus elava või siin asutatud vahendaja osutatud vahendusteenuse tulemusena.

| (2) | Selleks et liikmesriigid ja Euroopa Liit saaksid järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, on määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas esitatud kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ühine loetelu, mille abil teostatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli. Need kohustused on võetud Austraalia grupis, raketitehnoloogia kontrollirežiimis (MTCR), tuumatarneriikide grupis (NSG), Wassenaari kokkuleppes ja keemiarelvade keelustamise konventsioonis (CWC) osalemise raames. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et liikmesriigid ja Euroopa Liit saaksid järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, on määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas esitatud kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ühine loetelu, mille abil teostatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli. Need kohustused on võetud Austraalia grupis, raketitehnoloogia kontrollirežiimis (MTCR), tuumatarneriikide grupis (NSG), Wassenaari kokkuleppes ja keemiarelvade keelustamise konventsioonis (CWC) osalemise raames.

| (3) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 15 on sätestatud, et I lisa ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida iga liikmesriik on võtnud tuumarelvade leviku tõkestamise rahvusvaheliste mehhanismide ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 15 on sätestatud, et I lisa ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida iga liikmesriik on võtnud tuumarelvade leviku tõkestamise rahvusvaheliste mehhanismide ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel.

| (4) | Selleks et võtta arvesse Austraalia grupis, tuumatarneriikide grupis, raketitehnoloogia kontrollirežiimis ja Wassenaari kokkuleppe raames pärast määruse (EÜ) nr 428/2009 vastuvõtmist kokkulepitud muudatusi, tuleks muuta kõnealuse määruse I lisa. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võtta arvesse Austraalia grupis, tuumatarneriikide grupis, raketitehnoloogia kontrollirežiimis ja Wassenaari kokkuleppe raames pärast määruse (EÜ) nr 428/2009 vastuvõtmist kokkulepitud muudatusi, tuleks muuta kõnealuse määruse I lisa.

| (5) | Selleks et eksporti kontrollivatel asutustel ja ettevõtjatel oleks lihtsam viidetest aru saada, tuleks avaldada nimetatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa ajakohastatud konsolideeritud versioon. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et eksporti kontrollivatel asutustel ja ettevõtjatel oleks lihtsam viidetest aru saada, tuleks avaldada nimetatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa ajakohastatud konsolideeritud versioon.

| (6) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 428/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 428/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

2

Teisipäev, 13. september 2011LISA

‧I LISA

Nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 3 osutatud loetelu

KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE LOETELU

Käesoleva loeteluga rakendatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli, mis hõlmab Wassenaari kokkulepet, raketitehnoloogia kontrollirežiimi (MTCR), tuumatarnijate gruppi (NSG), Austraalia gruppi ja keemiarelvade konventsiooni (CWC).

SISUKORD

Märkused

Mõisted

Akronüümid ja lühendid

| 0. kategooria | Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmed |
| --- | --- |

0. kategooria

| 1. kategooria | Erimaterjalid ja nendega seotud seadmed |
| --- | --- |

1. kategooria

| 2. kategooria | Materjalide töötlemine |
| --- | --- |

2. kategooria

| 3. kategooria | Elektroonika |
| --- | --- |

3. kategooria

| 4. kategooria | Arvutid |
| --- | --- |

4. kategooria

| 5. kategooria | Telekommunikatsioon ja „infoturve” |
| --- | --- |

5. kategooria

| 6. kategooria | Sensorid ja laserid |
| --- | --- |

6. kategooria

| 7. kategooria | Navigatsiooni- ja lennuelektroonika |
| --- | --- |

7. kategooria

| 8. kategooria | Merendus |
| --- | --- |

8. kategooria

| 9. kategooria | Kosmosesõidukid ja tõukejõud |
| --- | --- |

9. kategooria

(Siinkohal ei avaldata lisa tervikuna selle pikkuse tõttu. Lisa teksti palun vaadata komisjoni ettepanekust COM(2010)0509).‧

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/161 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/161

---

Teisipäev, 13. september 2011Nõukogu vananenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas ***I

P7_TA(2011)0346

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas (KOM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD))

2013/C 51 E/31

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0764); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0764);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0006/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0006/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 2;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0252/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0252/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 72.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0368

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu teatavad iganenud õigusaktid ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1229/2011) lõplikule kujule.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/162 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/162

---

Teisipäev, 13. september 2011Teatavate nõukogu vananenud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***I

P7_TA(2011)0347

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid (KOM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD))

2013/C 51 E/32

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0765); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0765);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0009/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0009/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0257/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0257/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0369

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad nõukogu vananenud õigusaktid ühise kaubanduspoliitika valdkonnas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1230/2011) lõplikule kujule.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/163 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/163

---

Teisipäev, 13. september 2011Määruse (EMÜ) nr 429/73 ja määruse (EÜ) nr 215/2000 kehtetuks tunnistamine ***I

P7_TA(2011)0348

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 429/73, millega nähakse ette teatavate määruse (EMÜ) nr 1059/69 reguleerimisalasse kuuluvate ja Türgist pärit kaupade ühendusse importimise erisätted, ja määrus (EÜ) nr 215/2000, millega uuendatakse aastaks 2000 meetmeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1416/95, millega kehtestatakse teatavatele töödeldud põllumajandussaadustele aastaks 1995 teatavad soodustused ühenduse tariifikvootide kujul (KOM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD))

2013/C 51 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0756); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0756);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0004/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0004/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0250/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0250/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0367

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 429/73, millega nähakse ette teatavate määruse (EMÜ) nr 1059/69 reguleerimisalasse kuuluvate ja Türgist pärit kaupade ühendusse importimise erisätted

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1228/2011) lõplikule kujule.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/164 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/164

---

Teisipäev, 13. september 2011Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju ***I

P7_TA(2011)0349

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD))

2013/C 51 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0189), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0189),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0095/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0095/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust (1);

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0272/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0272/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 154.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2011)0080

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/92/EL) lõplikule kujule.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/165 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/165

---

Teisipäev, 13. september 2011Galileo programmil põhineva globaalse satelliitraadionavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamine ***I

P7_TA(2011)0350

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda (KOM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD))

2013/C 51 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0550); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0550);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0318/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0318/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0260/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0260/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 36.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0282

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, mis käsitleb Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutava avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1104/2011/EL) lõplikule kujule.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/166 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/166

---

Teisipäev, 13. september 2011Rahvusvaheline troopilise puidu leping ***

P7_TA(2011)0351

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimise kohta (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE))

2013/C 51 E/36

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05812/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05812/2011);

| — | võttes arvesse 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu projekti (11964/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu projekti (11964/2007);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 192, 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0061/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 192, 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0061/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0280/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0280/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi palvel käesoleva lepingu kohaldamise kohta mis tahes asjakohase teabe, nagu tegevuskavade ja programmide kohta, samuti lepingu alusel loodud organite otsused; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi palvel käesoleva lepingu kohaldamise kohta mis tahes asjakohase teabe, nagu tegevuskavade ja programmide kohta, samuti lepingu alusel loodud organite otsused;

| 3. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule lepingu kohaldamise viimasel aastal enne lepingu pikendamise teemaliste läbirääkimiste alustamist aruande lepingu rakendamise kohta, eelkõige võrreldes liidu oma metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse alaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule lepingu kohaldamise viimasel aastal enne lepingu pikendamise teemaliste läbirääkimiste alustamist aruande lepingu rakendamise kohta, eelkõige võrreldes liidu oma metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse alaste õigusaktidega;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelisele Troopilise Puidu Organisatsioonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelisele Troopilise Puidu Organisatsioonile.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/167 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/167

---

Teisipäev, 13. september 2011ELi ja Šveitsi vaheline põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0352

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet) sõlmimise kohta (16198/2010 – C7– 0126/2011 – 2010/0317(NLE))

2013/C 51 E/37

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16198/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16198/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet (16199/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet (16199/2010);

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0126/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0126/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0247/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/168 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/168

---

Teisipäev, 13. september 2011ELi ja Norra leping, milles käsitletakse lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel ***

P7_TA(2011)0353

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE))

2013/C 51 E/38

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14206/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14206/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingut, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (14372/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingut, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (14372/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a-v (C7-0101/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a-v (C7-0101/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0276/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0276/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/168 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/168

---

Teisipäev, 13. september 2011EÜ ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe laiendamine Liechtensteinile ***

P7_TA(2011)0354

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) sõlmimise kohta (16209/2010 – C7– 0125/2011 – 2010/0313(NLE))

2013/C 51 E/39

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16209/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16209/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile (16210/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile (16210/2010);

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0125/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0125/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0248/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/169 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/169

---

Teisipäev, 13. september 2011Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioon ***

P7_TA(2011)0355

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni sõlmimise kohta (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047(NLE))

2013/C 51 E/40

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08135/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08135/2011);

| — | võttes arvesse Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (08135/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (08135/2011);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0098/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0098/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A7-0274/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A7-0274/2011),

| 1. | annab nõusoleku konventsiooni sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku konventsiooni sõlmimiseks;

| 2. | palub komisjonil teha jõupingutusi kõikidel rahvusvahelistel ja kahepoolsetel foorumitel, kus võivad osaleda riigid, kellel on konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kalalaevad, soodustamaks konventsioonile alla kirjutamist, selle ratifitseerimist ja rakendamist konventsiooni kiirema jõustumise huvides; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil teha jõupingutusi kõikidel rahvusvahelistel ja kahepoolsetel foorumitel, kus võivad osaleda riigid, kellel on konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kalalaevad, soodustamaks konventsioonile alla kirjutamist, selle ratifitseerimist ja rakendamist konventsiooni kiirema jõustumise huvides;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa kui konventsiooni hoiulevõtja valitsusele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa kui konventsiooni hoiulevõtja valitsusele.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/170

---

Teisipäev, 13. september 2011ELi ja Brasiilia tsiviillennunduse ohutuse leping ***

P7_TA(2011)0356

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimise kohta (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE))

2013/C 51 E/41

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13989/1/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13989/1/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu projekti (11282/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu projekti (11282/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule, artikli 218 lõikele 7 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0336/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule, artikli 218 lõikele 7 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0336/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0259/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0259/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/170

---

Teisipäev, 13. september 2011Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitlev ELi ning Islandi ja Norra vaheline leping ***

P7_TA(2011)0357

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE))

2013/C 51 E/42

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05307/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05307/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu eelnõu (09644/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu eelnõu (09644/2006);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0032/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0032/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0268/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0268/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/171 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/171

---

Teisipäev, 13. september 2011Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte *

P7_TA(2011)0358

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (KOM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE))

2013/C 51 E/43

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2011)0224); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2011)0224);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 187 ja 188, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0120/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 187 ja 188, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0120/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0261/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0261/2011),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/172 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/172

---

Teisipäev, 13. september 2011Ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtlik ümbersuunamine ***I

P7_TA(2011)0362

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 378/2007 seoses ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise rakenduseeskirjadega (KOM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD))

2013/C 51 E/44

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0772); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0772);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0013/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0013/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0203/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0203/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 87.

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0372

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 378/2007 seoses ühise põllumajanduspoliitika raames ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise rakenduseeskirjadega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1231/2011) lõplikule kujule.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/173

---

Teisipäev, 13. september 2011Riiklikult toetatavad ekspordikrediidid ***I

P7_TA(2011)0363

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamise kohta (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

2013/C 51 E/45

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0456); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0456);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule "Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele“ (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule "Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele“ (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0050/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0050/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0364/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0364/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 5. aprillil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0126).

---

Teisipäev, 13. september 2011P7_TC1-COD(2006)0167

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1233/2011) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 14. september 2011

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/174 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/174

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: AT/AT&S, Austria

P7_TA(2011)0369

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/008 AT/AT&S, Austria) (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD))

2013/C 51 E/46

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0279/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0279/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Austria taotles abi seoses 167 koondamisega (abi taotletakse 74-le töötajale) ettevõttest AT&S, mis tegutseb trükkplaatide tootmise sektoris Ida Ülem-Steiermargis asuvas Leobeni piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Austria taotles abi seoses 167 koondamisega (abi taotletakse 74-le töötajale) ettevõttest AT&S, mis tegutseb trükkplaatide tootmise sektoris Ida Ülem-Steiermargis asuvas Leobeni piirkonnas;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondi rahastatavate meetmetega tuleks tagada pikaajaline tööhõive; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldusmeetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondi rahastatavate meetmetega tuleks tagada pikaajaline tööhõive; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldusmeetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

6.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/008 AT/AT&S, Austria)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/653/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/176 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/176

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria

P7_TA(2011)0370

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria) (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD))

2013/C 51 E/47

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0277/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0277/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Austria taotles abi seoses 1 180 koondamisega (abi taotletakse 356 töötajale) NACE Revision 2 osa 24 (metallitootmine) alla kuuluvas 54 ettevõttes, mis tegutsevad Austrias NUTS II tasandi piirkondades Steiermargis (Steiermark, AT22) ja Alam-Austrias (Niederösterreich, AT12); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Austria taotles abi seoses 1 180 koondamisega (abi taotletakse 356 töötajale) NACE Revision 2 osa 24 (metallitootmine) alla kuuluvas 54 ettevõttes, mis tegutsevad Austrias NUTS II tasandi piirkondades Steiermargis (Steiermark, AT22) ja Alam-Austrias (Niederösterreich, AT12);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; lisaks rõhutab, et fondist rahastatavad meetmed peaksid kaasa aitama pikaajalisele tööhõivele; kordab veel kord, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; lisaks rõhutab, et fondist rahastatavad meetmed peaksid kaasa aitama pikaajalisele tööhõivele; kordab veel kord, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 040501 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 040501 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

6.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/007 AT/ Steiermark ja Niederösterreich, Austria)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/652/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/178 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/178

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutuselevõtmine: tehniline abi komisjoni algatusel

P7_TA(2011)0371

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2011/000 TA 2011 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD))

2013/C 51 E/48

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus");

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0270/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0270/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et komisjon rakendab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi "fond") vastavalt üldeeskirjadele, mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3), ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse kõnealuse eelarve täitmise suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon rakendab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi "fond") vastavalt üldeeskirjadele, mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3), ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse kõnealuse eelarve täitmise suhtes;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et fondi määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele fondi kasutamise kohta (fondi määruse artikli 8 lõige 4); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fondi määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele fondi kasutamise kohta (fondi määruse artikli 8 lõige 4);

| E. | arvestades, et fondi määruse artikli 9 („Teave ja avalikustamine”) lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides keeltes ja millel antakse ning levitatakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et fondi määruse artikli 9 („Teave ja avalikustamine”) lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides keeltes ja millel antakse ning levitatakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli;

| F. | arvestades, et komisjon nõudis eespool nimetatud artiklite alusel fondi kasutamist, et katta oma halduslikke vajadusi, mis on seotud fondi rakendamise järelevalve- ja teavitustegevusega, teadmistebaasi loomisega, mis võimaldaks kiirendada taotlemis- ja taotluste menetlusprotsessi, haldus- ja tehnilise abiga, parimate tavade vahetamisega liikmesriikide vahel ning fondi vahehindamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon nõudis eespool nimetatud artiklite alusel fondi kasutamist, et katta oma halduslikke vajadusi, mis on seotud fondi rakendamise järelevalve- ja teavitustegevusega, teadmistebaasi loomisega, mis võimaldaks kiirendada taotlemis- ja taotluste menetlusprotsessi, haldus- ja tehnilise abiga, parimate tavade vahetamisega liikmesriikide vahel ning fondi vahehindamisega;

| G. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on pärast parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on pärast parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 3. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

3.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/000 TA 2011 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/658/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/180 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/180

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad

P7_TA(2011)0372

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD))

2013/C 51 E/49

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0303/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0303/2011),

| A. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 800 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 52 ettevõttes, mis tegutsevad Madalmaade NUTS II tasandi piirkondades Lõuna-Hollandis (NL33) ja Utrechtis (NL31); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 800 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 52 ettevõttes, mis tegutsevad Madalmaade NUTS II tasandi piirkondades Lõuna-Hollandis (NL33) ja Utrechtis (NL31);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldusmeetmeid; rõhutab lisaks sellele, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua püsivaid töökohti; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldusmeetmeid; rõhutab lisaks sellele, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua püsivaid töökohti;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist - nagu juhtus minevikus -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist - nagu juhtus minevikus -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | palub komisjonil viia läbi fondi põhjalik kvalitatiivne hindamine; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil viia läbi fondi põhjalik kvalitatiivne hindamine;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/656/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/182

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, Madalmaad

P7_TA(2011)0373

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD))

2013/C 51 E/50

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0304/2011),

| A. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 199 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 14 ettevõttes, mis tegutsevad Madalmaade NUTS II tasandi piirkonnas (Põhja-Brabant (NL41)); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 199 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 14 ettevõttes, mis tegutsevad Madalmaade NUTS II tasandi piirkonnas (Põhja-Brabant (NL41));

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; rõhutab lisaks sellele, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua püsivaid töökohti; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; rõhutab lisaks sellele, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua püsivaid töökohti;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | palub komisjonil viia läbi fondi põhjalik kvalitatiivne hindamine; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil viia läbi fondi põhjalik kvalitatiivne hindamine;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant osa 18, Madalmaad)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/654/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/184 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/184

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, Madalmaad

P7_TA(2011)0374

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD))

2013/C 51 E/51

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0305/2011),

| A. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 214 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) üheksast ettevõttest, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) NUTS II tasandi Overijsseli (NL21) piirkonnas Madalmaades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 214 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) üheksast ettevõttest, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) NUTS II tasandi Overijsseli (NL21) piirkonnas Madalmaades;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on pärast parlamendi esitatud nõudmist toetuste eraldamist kiirendada parandanud menetlust, et esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse täiendavaid parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on pärast parlamendi esitatud nõudmist toetuste eraldamist kiirendada parandanud menetlust, et esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse täiendavaid parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; kordab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; rõhutab ka, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua pikaajalisi töökohti; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; kordab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; rõhutab ka, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua pikaajalisi töökohti;

| 4. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | palub komisjonil teha fondi üksikasjalik kvalitatiivne hindamine; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil teha fondi üksikasjalik kvalitatiivne hindamine;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/028 NL/Overijssel osa 18, Madalmaad)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/655/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/186 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/186

---

Kolmapäev, 14. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutuselevõtmisne: taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, Madalmaad

P7_TA(2011)0375

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, Madalmaad) (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD))

2013/C 51 E/52

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi "fondi määrus"),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ettenähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ettenähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0306/2011),

| A. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on kaotanud töö globaliseerumisest tingitud suurte maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 551 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) 26 ettevõttest, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) Madalmaade NUTS II tasandi piirkondades Põhja-Hollandis (NL32) ja Flevolandis (NL23); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 551 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) 26 ettevõttest, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) Madalmaade NUTS II tasandi piirkondades Põhja-Hollandis (NL32) ja Flevolandis (NL23);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; rõhutab lisaks sellele, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua püsivaid töökohti; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; rõhutab lisaks sellele, et fondist rahastatavate meetmetega tuleks luua püsivaid töökohti;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist - nagu juhtus minevikus -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist - nagu juhtus minevikus -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | palub komisjonil viia läbi fondi põhjalik kvalitatiivne hindamine; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil viia läbi fondi põhjalik kvalitatiivne hindamine;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/030 NL/Noord-Holland ja Flevoland osa 18, Madalmaad)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/657/EL.)

---

| 22.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 51/188 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 51/188

---

Kolmapäev, 14. september 2011Energiaturu terviklikkus ja läbipaistvus ***I

P7_TA(2011)0376

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (KOM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD))

2013/C 51 E/53

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0726); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0726);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0407/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0407/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2011. aasta arvamust (1);

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0273/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0273/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 108.

---

Kolmapäev, 14. september 2011P7_TC1-COD(2010)0363

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1227/2011) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 14. september 2011LISA

Euroopa Parlament/nõukogu/komisjon

Ühisdeklaratsioon karistuste kohta

Komisjon jätkab oma tööd sanktsioonide tõhustamise osas finantssektoris ja kavatseb esitada ettepanekud selle kohta, kuidas järjekindlalt tõhustada riiklikke sanktsioone seoses tulevaste seadusandlike algatustega finantsteenuste sektoris. Käesoleva määruse alusel vastu võetavad karistused kajastavad seadusandja lõplikke otsuseid komisjoni eespool osutatud ettepanekute kohta.

---