# Europos Sąjungos C 56E/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2013.056.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 56E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. vasario 26d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2013.056.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 56E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. vasario 26d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. rugsėjo 27–29 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 22 E, 2012 1 27.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2011 m. rugsėjo 27 d., antradienis |
| 2013/C 056E/01 | ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas (2011/2107(INI)) | 1 |
| 2013/C 056E/02 | Europos mokyklų sistema2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mokyklų sistemos (2011/2036(INI)) | 14 |
| 2013/C 056E/03 | Būsima ES sanglaudos politika2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimo. Ko pasimokyta siekiant ateityje įgyvendinti ES sanglaudos politiką? (2010/2305(INI)) | 22 |
| 2013/C 056E/04 | Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnio Europos reagavimo į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo (2011/2023(INI)) | 31 |
| 2013/C 056E/05 | Turizmas Europoje2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (2010/2206(INI)) | 41 |
| 2013/C 056E/06 | Europos kelių eismo sauga2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (2010/2235(INI)) | 54 |
| 2013/C 056E/07 | Besivystančių šalių užtvankų infrastruktūros gerinimo finansavimas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl besivystančių šalių užtvankų infrastruktūros gerinimo finansavimo (2010/2270(INI)) | 67 |
| 2013/C 056E/08 | ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (2010/2100(INI)) | 75 |
| 2013/C 056E/09 | Vienašaliai pareiškimai Tarybos posėdžių protokoluose2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienašalių pareiškimų Tarybos posėdžių protokoluose (2011/2090(INI)) | 86 |
| 2013/C 056E/10 | Nauja Europos prekybos politika pagal strategiją Europa 20202011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją Europa 2020 (2010/2152(INI)) | 87 |
| 2013/C 056E/11 | Europos ir Viduržemio jūros regiono programų Erasmus ir Leonardo parengimas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono programų Erasmus ir Leonardo parengimo | 99 |
| | 2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis |
| 2013/C 056E/12 | Seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė JT Žmogaus teisių taryboje2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės Jungtinėse Tautose | 100 |
| | 2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 056E/13 | Padėtis Palestinoje2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Palestinoje | 104 |
| 2013/C 056E/14 | Aukščiausiojo lygio susitikimas Rio+202011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros ES pozicijos priėmimo rengiantis Jungtinių Tautų konferencijai darnaus vystymosi klausimais (Rio+20) | 106 |
| 2013/C 056E/15 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateitis2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateities | 119 |
| 2013/C 056E/16 | Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso įsteigimas2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso įsteigimo | 122 |
| 2013/C 056E/17 | Per karą neįgaliais tapę civiliai2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl per karą neįgaliais tapusių civilių | 123 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. rugsėjo 27–29 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 22 E, 2012 1 27.PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienis

2013/C 056E/01

ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas (2011/2107(INI))

1

2013/C 056E/02

Europos mokyklų sistema2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mokyklų sistemos (2011/2036(INI))

14

2013/C 056E/03

Būsima ES sanglaudos politika2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimo. Ko pasimokyta siekiant ateityje įgyvendinti ES sanglaudos politiką? (2010/2305(INI))

22

2013/C 056E/04

Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnio Europos reagavimo į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo (2011/2023(INI))

31

2013/C 056E/05

Turizmas Europoje2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (2010/2206(INI))

41

2013/C 056E/06

Europos kelių eismo sauga2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (2010/2235(INI))

54

2013/C 056E/07

Besivystančių šalių užtvankų infrastruktūros gerinimo finansavimas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl besivystančių šalių užtvankų infrastruktūros gerinimo finansavimo (2010/2270(INI))

67

2013/C 056E/08

ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (2010/2100(INI))

75

2013/C 056E/09

Vienašaliai pareiškimai Tarybos posėdžių protokoluose2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienašalių pareiškimų Tarybos posėdžių protokoluose (2011/2090(INI))

86

2013/C 056E/10

Nauja Europos prekybos politika pagal strategiją Europa 20202011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją Europa 2020 (2010/2152(INI))

87

2013/C 056E/11

Europos ir Viduržemio jūros regiono programų Erasmus ir Leonardo parengimas2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono programų Erasmus ir Leonardo parengimo

99

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis

2013/C 056E/12

Seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė JT Žmogaus teisių taryboje2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės Jungtinėse Tautose

100

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis

2013/C 056E/13

Padėtis Palestinoje2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Palestinoje

104

2013/C 056E/14

Aukščiausiojo lygio susitikimas Rio+202011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros ES pozicijos priėmimo rengiantis Jungtinių Tautų konferencijai darnaus vystymosi klausimais (Rio+20)

106

2013/C 056E/15

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateitis2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateities

119

2013/C 056E/16

Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso įsteigimas2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso įsteigimo

122

2013/C 056E/17

Per karą neįgaliais tapę civiliai2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl per karą neįgaliais tapusių civilių

123

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2011 m. rugsėjo 27 d., antradienis |
| 2013/C 056E/18 | ES ir Palestinos prekyba žemės ūkio produktais ir žuvininkystės produktais ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos interesams, sudarymo projekto (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE)) | 124 |
| 2013/C 056E/19 | ES ir Meksikos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų sudarymo projekto (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/20 | ES ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/21 | Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo memorandumas civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 sudarymo projekto (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE)) | 126 |
| 2013/C 056E/22 | Reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą taikymo srities išplėtimas ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento projekto dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą taikymo srities išplėtimo (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP)) | 127 |
| 2013/C 056E/23 | Profesionalus tarpvalstybinis grynųjų eurų vežimas kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą ***I2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (COM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2010)0204Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą | 128 |
| 2013/C 056E/24 | Dvejopo naudojimo objektai ir technologijos ***I2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą (COM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD)) | 128 |
| P7_TC1-COD(2008)0249Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą | 129 |
| PRIEDAS | 129 |
| | 2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis |
| 2013/C 056E/25 | Taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektas. Nuosavi ištekliai ir migracija bei pabėgėlių srautai2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto, III skirsnis – Komisija (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD)) | 130 |
| 2013/C 056E/26 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Danijos paraiška EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery) (COM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD)) | 131 |
| PRIEDAS | 133 |
| 2013/C 056E/27 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Vokietijos paraiška EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Vokietijos paraiška EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė) (COM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD)) | 133 |
| PRIEDAS | 135 |
| 2013/C 056E/28 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Portugalijos paraiška EGF/2010/026 PT/Rohde2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška EGF/2010/026 PT/Rohde) (COM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD)) | 135 |
| PRIEDAS | 137 |
| 2013/C 056E/29 | Nuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Argentinos susitarimas) ***2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE)) | 137 |
| 2013/C 056E/30 | Nuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Australijos susitarimas) ***2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE)) | 138 |
| 2013/C 056E/31 | Nuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Naujosios Zelandijos susitarimas) ***2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE)) | 139 |
| 2013/C 056E/32 | Biudžeto būklės priežiūra ir ekonominės politikos priežiūra bei koordinavimas ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0280Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo | 140 |
| 2013/C 056E/33 | Biudžeto priežiūra euro zonoje ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0278Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje | 141 |
| PRIEDAS | 141 |
| 2013/C 056E/34 | Vykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 142 |
| P7_TC1-COD(2010)0279Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje | 142 |
| 2013/C 056E/35 | Makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 143 |
| P7_TC1-COD(2010)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo | 143 |
| PRIEDAS | 144 |
| 2013/C 056E/36 | Perviršinio deficito procedūros įgyvendinimas *2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 144 |
| P7_TC1-CNS(2010)0276Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d., siekiant priimti Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo | 145 |
| 2013/C 056E/37 | Reikalavimai valstybių narių biudžeto sistemoms *2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 156 |
| PRIEDAS | 157 |
| | 2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 056E/38 | Reglamento (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, dalinis pakeitimas ***I2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2011)0147Europos Parlamento pozicija, priimta priimta 2011 m. rugsėjo 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą | 158 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienis

2013/C 056E/18

ES ir Palestinos prekyba žemės ūkio produktais ir žuvininkystės produktais ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos interesams, sudarymo projekto (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

124

2013/C 056E/19

ES ir Meksikos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų sudarymo projekto (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

125

2013/C 056E/20

ES ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

125

2013/C 056E/21

Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo memorandumas civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 sudarymo projekto (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

126

2013/C 056E/22

Reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą taikymo srities išplėtimas ***2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento projekto dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą taikymo srities išplėtimo (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP))

127

2013/C 056E/23

Profesionalus tarpvalstybinis grynųjų eurų vežimas kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą ***I2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (COM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

127

P7_TC1-COD(2010)0204Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą

128

2013/C 056E/24

Dvejopo naudojimo objektai ir technologijos ***I2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą (COM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

128

P7_TC1-COD(2008)0249Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą

129

PRIEDAS

129

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis

2013/C 056E/25

Taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektas. Nuosavi ištekliai ir migracija bei pabėgėlių srautai2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto, III skirsnis – Komisija (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

130

2013/C 056E/26

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Danijos paraiška EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery) (COM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

131

PRIEDAS

133

2013/C 056E/27

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Vokietijos paraiška EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Vokietijos paraiška EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė) (COM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

133

PRIEDAS

135

2013/C 056E/28

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Portugalijos paraiška EGF/2010/026 PT/Rohde2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška EGF/2010/026 PT/Rohde) (COM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

135

PRIEDAS

137

2013/C 056E/29

Nuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Argentinos susitarimas) ***2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

137

2013/C 056E/30

Nuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Australijos susitarimas) ***2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

138

2013/C 056E/31

Nuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Naujosios Zelandijos susitarimas) ***2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

139

2013/C 056E/32

Biudžeto būklės priežiūra ir ekonominės politikos priežiūra bei koordinavimas ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0280Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo

140

2013/C 056E/33

Biudžeto priežiūra euro zonoje ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0278Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje

141

PRIEDAS

141

2013/C 056E/34

Vykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

142

P7_TC1-COD(2010)0279Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje

142

2013/C 056E/35

Makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ***I2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

143

P7_TC1-COD(2010)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo

143

PRIEDAS

144

2013/C 056E/36

Perviršinio deficito procedūros įgyvendinimas *2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

144

P7_TC1-CNS(2010)0276Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d., siekiant priimti Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo

145

2013/C 056E/37

Reikalavimai valstybių narių biudžeto sistemoms *2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

156

PRIEDAS

157

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis

2013/C 056E/38

Reglamento (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, dalinis pakeitimas ***I2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

158

P7_TC1-COD(2011)0147Europos Parlamento pozicija, priimta priimta 2011 m. rugsėjo 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

158

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2011–2012 m. SESIJA 2011 m. rugsėjo 27–29 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 22 E, 2012 1 27. PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienis

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/1

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas

P7_TA(2011)0401

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“ (2011/2107(INI))

2013/C 56 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį) ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į straipsnius, susijusius su moksliniais tyrimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį) ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į straipsnius, susijusius su moksliniais tyrimais,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“ (COM(2011)0048), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“ (COM(2011)0048),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Inovacijų sąjungos. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Inovacijų sąjungos. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 23 d. ekspertų komiteto ataskaitą „Siekiant sukurti pasaulinio lygio mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų organizaciją. Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų peržiūra“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 23 d. ekspertų komiteto ataskaitą „Siekiant sukurti pasaulinio lygio mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų organizaciją. Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų peržiūra“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 31 d. nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą „Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės laikotarpio vidurio vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 31 d. nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą „Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės laikotarpio vidurio vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 12 d. ekspertų grupės galutinę ataskaitą „Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 12 d. ekspertų grupės galutinę ataskaitą „Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 9 d. Komisijos komunikatą „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl priemonių, kurių bus imtasi atsižvelgiant į ekspertų grupės atlikto Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ataskaitą ir į ekspertų grupės atlikto Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinio vertinimo ataskaitą“ (COM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 9 d. Komisijos komunikatą „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl priemonių, kurių bus imtasi atsižvelgiant į ekspertų grupės atlikto Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ataskaitą ir į ekspertų grupės atlikto Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinio vertinimo ataskaitą“ (COM(2011)0052),

| — | atsižvelgdamas į Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos (BP7) laikotarpio vidurio, įskaitant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, 2011 m. kovo 9 d. Europos Sąjungos Tarybos 3074-osios Konkurencijos tarybos (vidaus rinka, pramonė, moksliniai tyrimai ir kosmosas) vertinimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos (BP7) laikotarpio vidurio, įskaitant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, 2011 m. kovo 9 d. Europos Sąjungos Tarybos 3074-osios Konkurencijos tarybos (vidaus rinka, pramonė, moksliniai tyrimai ir kosmosas) vertinimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Plečiamos IRT ribos. Europos ateities ir kuriamų technologijų mokslinių tyrimų strategija“ (COM(2009)0184), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Plečiamos IRT ribos. Europos ateities ir kuriamų technologijų mokslinių tyrimų strategija“ (COM(2009)0184),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 m. pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl šimto metų sukakties, kai Marijai Skłodowskai-Curie suteikta Nobelio premija, minėjimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 m. pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl šimto metų sukakties, kai Marijai Skłodowskai-Curie suteikta Nobelio premija, minėjimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. ES pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. ES pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0302/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0302/2011),

| A. | kadangi Komisija, atsižvelgdama į biudžeto peržiūros rezultatus, nusprendė inicijuoti diskusiją, siekdama padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo regiono, nacionaliniu ir ES lygmenimis veiksmingumą ir laikyti finansinių išteklių ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programoms skyrimą svarbiausiu ES prioritetu, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija, atsižvelgdama į biudžeto peržiūros rezultatus, nusprendė inicijuoti diskusiją, siekdama padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo regiono, nacionaliniu ir ES lygmenimis veiksmingumą ir laikyti finansinių išteklių ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programoms skyrimą svarbiausiu ES prioritetu,

| B. | kadangi ES nusistatė tikslą padidinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) finansavimą, kad 2020 m. jis siektų 3 proc. ES BVP, ir kadangi daug šalių vis dar turi nemažai nuveikti, kad pasiektų šį tikslą, ypač svarbu padidinti viešąsias ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES nusistatė tikslą padidinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) finansavimą, kad 2020 m. jis siektų 3 proc. ES BVP, ir kadangi daug šalių vis dar turi nemažai nuveikti, kad pasiektų šį tikslą, ypač svarbu padidinti viešąsias ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą,

| C. | kadangi iš dabartinių tendencijų matyti, kad daromas didelis su nacionaliniu išlaidų mažinimu susijęs spaudimas reikalaujant nedidinti Europos biudžeto arba netgi jį mažinti, ir kadangi moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos yra sritis, kurioje Europos bendradarbiavimas, kitaip nei kai kurių kitų biudžeto eilučių atveju, pasirodė esąs tikrai naudingas, ir dėl to iškilo poreikis perskirstyti turimus ES išteklius, |
| --- | --- |

C.

kadangi iš dabartinių tendencijų matyti, kad daromas didelis su nacionaliniu išlaidų mažinimu susijęs spaudimas reikalaujant nedidinti Europos biudžeto arba netgi jį mažinti, ir kadangi moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos yra sritis, kurioje Europos bendradarbiavimas, kitaip nei kai kurių kitų biudžeto eilučių atveju, pasirodė esąs tikrai naudingas, ir dėl to iškilo poreikis perskirstyti turimus ES išteklius,

| D. | kadangi šiuo metu išgyvename ekonomikos, socialinę ir aplinkosaugos krizę (kurios poveikis ES valstybėms narėms labai skiriasi) ir kadangi moksliniai tyrimai (fundamentiniai ir taikomieji), švietimas ir inovacijos yra labai svarbios ekonomikos atkūrimo ir darbo vietų kūrimo priemonės, naudojamos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas, taip pat siekiant sukurti tvaraus ir integracinio augimo modelį, |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo metu išgyvename ekonomikos, socialinę ir aplinkosaugos krizę (kurios poveikis ES valstybėms narėms labai skiriasi) ir kadangi moksliniai tyrimai (fundamentiniai ir taikomieji), švietimas ir inovacijos yra labai svarbios ekonomikos atkūrimo ir darbo vietų kūrimo priemonės, naudojamos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas, taip pat siekiant sukurti tvaraus ir integracinio augimo modelį,

| E. | kadangi ES ir jos valstybės narės turi imtis priemonių, kad priimtų bendrą sprendimą dėl svarbiausių socialinių, ekonominių, aplinkosaugos, demografinių ir etinių problemų, su kuriomis susiduria Europos tautos, pavyzdžiui, demografinis senėjimas, sveikata, aprūpinimas maistu, tvari plėtra, svarbios ekologinės problemos ir kt., ir kadangi priimami sprendimai turėtų skatinti žmones būti dar atsakingesnius už savo veiksmus, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir jos valstybės narės turi imtis priemonių, kad priimtų bendrą sprendimą dėl svarbiausių socialinių, ekonominių, aplinkosaugos, demografinių ir etinių problemų, su kuriomis susiduria Europos tautos, pavyzdžiui, demografinis senėjimas, sveikata, aprūpinimas maistu, tvari plėtra, svarbios ekologinės problemos ir kt., ir kadangi priimami sprendimai turėtų skatinti žmones būti dar atsakingesnius už savo veiksmus,

| F. | kadangi kiti pasaulio regionai ir šalys vis daugiau investuoja į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas ir kadangi šios srities ES investicijos turėtų būti nukreipiamos į mokslinių pajėgumų didinimą, pramonės investicijų skatinamą ir bendrą ES konkurencingumo gerinimą; kadangi būtina parengti nuoseklių paramos priemonių, kurios būtų taikomos visoje naujovių grandinėje, rinkinį, užtikrinant tinkamą teorinių mokslinių tyrimų, taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų pusiausvyrą, |
| --- | --- |

F.

kadangi kiti pasaulio regionai ir šalys vis daugiau investuoja į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas ir kadangi šios srities ES investicijos turėtų būti nukreipiamos į mokslinių pajėgumų didinimą, pramonės investicijų skatinamą ir bendrą ES konkurencingumo gerinimą; kadangi būtina parengti nuoseklių paramos priemonių, kurios būtų taikomos visoje naujovių grandinėje, rinkinį, užtikrinant tinkamą teorinių mokslinių tyrimų, taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų pusiausvyrą,

| G. | kadangi nepaisant to, kad ES finansavimas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje didėjo, moksliniu ir technologiniu požiūriu labiausiai išsivysčiusios ES valstybės narės vis dar gali įsisavinti didžiausią dalį turimų lėšų pagal įvairius bendrosios programos finansavimo modelius ir programas (įskaitant didelio masto projektus), dėl to kai kurios valstybės narės ir jų regionai neturi pakankamai galimybių gauti finansavimo ir dalyvauti tose programose, kadangi norint sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę reikia siekti didinti kompetenciją visose Europos Sąjungos šalyse ir kadangi struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas yra svarbiausios priemonės siekiant šio tikslo, |
| --- | --- |

G.

kadangi nepaisant to, kad ES finansavimas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje didėjo, moksliniu ir technologiniu požiūriu labiausiai išsivysčiusios ES valstybės narės vis dar gali įsisavinti didžiausią dalį turimų lėšų pagal įvairius bendrosios programos finansavimo modelius ir programas (įskaitant didelio masto projektus), dėl to kai kurios valstybės narės ir jų regionai neturi pakankamai galimybių gauti finansavimo ir dalyvauti tose programose, kadangi norint sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę reikia siekti didinti kompetenciją visose Europos Sąjungos šalyse ir kadangi struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas yra svarbiausios priemonės siekiant šio tikslo,

| H. | kadangi Europos Sąjungoje vis dar gerokai ir vis labiau skiriasi nacionalinės galimybės skirti finansavimą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, pramonės struktūroms ir aukštojo mokslo sistemoms ir kadangi apie šiuos skirtumus galime iš dalies spręsti pagal bendrą dalyvavimą septintojoje bendrojoje programoje, kadangi turėtų būti įdiegti balansavimo mechanizmai siekiant didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus visose valstybėse narėse ir visuose Europos regionuose, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungoje vis dar gerokai ir vis labiau skiriasi nacionalinės galimybės skirti finansavimą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, pramonės struktūroms ir aukštojo mokslo sistemoms ir kadangi apie šiuos skirtumus galime iš dalies spręsti pagal bendrą dalyvavimą septintojoje bendrojoje programoje, kadangi turėtų būti įdiegti balansavimo mechanizmai siekiant didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus visose valstybėse narėse ir visuose Europos regionuose,

| I. | kadangi Bendra strateginė programa turėtų būti grindžiama tais pačiais bendraisiais principais, kaip ir EMTE, išnaudojant didžiules nepanaudotas galimybes užtikrinti 27 skirtingų nacionalinių mokslinių tyrimų strategijų ir programų koordinavimą ir mažinant nereikalingą susiskaidymą, |
| --- | --- |

I.

kadangi Bendra strateginė programa turėtų būti grindžiama tais pačiais bendraisiais principais, kaip ir EMTE, išnaudojant didžiules nepanaudotas galimybes užtikrinti 27 skirtingų nacionalinių mokslinių tyrimų strategijų ir programų koordinavimą ir mažinant nereikalingą susiskaidymą,

| J. | kadangi MVĮ dalyvavimas naudojant ES lėšas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje neatitinka didelės jų svarbos ES ekonomikai ir užimtumui; kadangi MVĮ dalyvavimas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bendradarbiavimo projektuose turėtų pasiekti 15 proc. lygį ir kadangi žinant, jog bendradarbiavimas su pramonės atstovais paskatino dideles pramonės investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, norint pasiekti šį tikslą ir padidinti visos pramonės dalyvavimą būtina supaprastinti reikalavimus ir sumažinti biurokratiją, |
| --- | --- |

J.

kadangi MVĮ dalyvavimas naudojant ES lėšas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje neatitinka didelės jų svarbos ES ekonomikai ir užimtumui; kadangi MVĮ dalyvavimas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bendradarbiavimo projektuose turėtų pasiekti 15 proc. lygį ir kadangi žinant, jog bendradarbiavimas su pramonės atstovais paskatino dideles pramonės investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, norint pasiekti šį tikslą ir padidinti visos pramonės dalyvavimą būtina supaprastinti reikalavimus ir sumažinti biurokratiją,

| K. | kadangi su skurdu susijusios ir užleistos ligos stabdo ekonomikos vystymąsi, ypač besivystančiose šalyse; kadangi tokiomis ligomis serga daugiau nei vienas milijardas ir kasmet miršta milijonai žmonių, |
| --- | --- |

K.

kadangi su skurdu susijusios ir užleistos ligos stabdo ekonomikos vystymąsi, ypač besivystančiose šalyse; kadangi tokiomis ligomis serga daugiau nei vienas milijardas ir kasmet miršta milijonai žmonių,

| L. | kadangi daugiau kaip 60 proc. universitetus baigiančių studentų yra moterys, bet daugumą aukštų pareigų universitetuose (pvz., mokslų daktarų ar profesorių vietų) tebeužima vyrai, |
| --- | --- |

L.

kadangi daugiau kaip 60 proc. universitetus baigiančių studentų yra moterys, bet daugumą aukštų pareigų universitetuose (pvz., mokslų daktarų ar profesorių vietų) tebeužima vyrai,

| M. | kadangi nuo Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) įsteigimo 2007 m. buvo atrinkta 1 700 projektų gauti EMTT finansavimą, kurio suma siekė apytikriai 2,5 mlrd. eurų subsidijų, ir beveik 90 proc. šių subsidijų atiteko kandidatams vyrams, |
| --- | --- |

M.

kadangi nuo Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) įsteigimo 2007 m. buvo atrinkta 1 700 projektų gauti EMTT finansavimą, kurio suma siekė apytikriai 2,5 mlrd. eurų subsidijų, ir beveik 90 proc. šių subsidijų atiteko kandidatams vyrams,

| N. | kadangi panašu, kad mokslininkės moterys susiduria su itin daug problemų keliančiais diskriminuojančiais apribojimais, o tai reiškia, kad kuo aukštesnės pareigos, tuo mažiau mokslininkių moterų jas užima, |
| --- | --- |

N.

kadangi panašu, kad mokslininkės moterys susiduria su itin daug problemų keliančiais diskriminuojančiais apribojimais, o tai reiškia, kad kuo aukštesnės pareigos, tuo mažiau mokslininkių moterų jas užima,

| O. | kadangi daugelio valstybių narių švietimo sistemų mokslinių tyrimų srityse, pvz., gamtos mokslų srityje, vis dar vyrauja lyčių stereotipai (6), |
| --- | --- |

O.

kadangi daugelio valstybių narių švietimo sistemų mokslinių tyrimų srityse, pvz., gamtos mokslų srityje, vis dar vyrauja lyčių stereotipai (6),

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos žaliąją knygą, kuria nustatoma bendra strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programa, ir mano, kad naujoje bendroje strateginėje programoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas Europos Sąjungos mokslinių tyrimų programų ir finansavimo schemų suderinimui atsižvelgiant į Bendrijos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ir valstybių narių mokslinių tyrimų programas; mano, kad Bendroji strateginė programa turėtų būti rengiama laikantis integruoto požiūrio, siekiant, kad ji būtų patrauklesnė ir visiems dalyviams būtų lengva ja naudotis; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos žaliąją knygą, kuria nustatoma bendra strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programa, ir mano, kad naujoje bendroje strateginėje programoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas Europos Sąjungos mokslinių tyrimų programų ir finansavimo schemų suderinimui atsižvelgiant į Bendrijos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ir valstybių narių mokslinių tyrimų programas; mano, kad Bendroji strateginė programa turėtų būti rengiama laikantis integruoto požiūrio, siekiant, kad ji būtų patrauklesnė ir visiems dalyviams būtų lengva ja naudotis;

| 2. | mano, kad ES mokslinių tyrimų lėšomis ir programomis bei struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšomis siekiama skirtingų tikslų, todėl juos reikėtų atskirti; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ES mokslinių tyrimų lėšomis ir programomis bei struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšomis siekiama skirtingų tikslų, todėl juos reikėtų atskirti;

| 3. | pripažįsta, kad kai kurios valstybės narės palyginti menkai dalyvauja septintojoje bendrojoje programoje ir vis dar yra mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos skirtumų tarp Europos regionų, nepaisant to, jog buvo stengiamasi padidinti jų MTTP pajėgumus naudojant struktūrinių fondų lėšas; yra įsitikinęs, kad reikia išnaudoti visų regionų kompetencijos potencialą; taigi mano, kad reikia naujų metodų norint padėti neefektyviai veiklą vykdantiems regionams ir valstybėms narėms įgyti kompetenciją ir pažangiąją regionų specializaciją; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad kai kurios valstybės narės palyginti menkai dalyvauja septintojoje bendrojoje programoje ir vis dar yra mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos skirtumų tarp Europos regionų, nepaisant to, jog buvo stengiamasi padidinti jų MTTP pajėgumus naudojant struktūrinių fondų lėšas; yra įsitikinęs, kad reikia išnaudoti visų regionų kompetencijos potencialą; taigi mano, kad reikia naujų metodų norint padėti neefektyviai veiklą vykdantiems regionams ir valstybėms narėms įgyti kompetenciją ir pažangiąją regionų specializaciją;

| 4. | ragina Komisiją didinti visas tinkamas bendros strateginės programos, struktūrinių fondų, Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo ir Europos žuvininkystės fondo sąveikas; yra įsitikinęs, kad sanglaudos priemonėmis galima stiprinti kompetencijos ugdymą ir didinti pajėgumus geriau suderinant su regioninio lygmens moksliniais tyrimais ir inovacijų plėtra; mano, kad tai sudarys galimybes laipsniškai plėtoti kompetenciją ir šie regionai galės visapusiškai dalyvauti bendroje strateginėje programoje, pagrįstoje kokybe ir kompetencija; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją didinti visas tinkamas bendros strateginės programos, struktūrinių fondų, Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo ir Europos žuvininkystės fondo sąveikas; yra įsitikinęs, kad sanglaudos priemonėmis galima stiprinti kompetencijos ugdymą ir didinti pajėgumus geriau suderinant su regioninio lygmens moksliniais tyrimais ir inovacijų plėtra; mano, kad tai sudarys galimybes laipsniškai plėtoti kompetenciją ir šie regionai galės visapusiškai dalyvauti bendroje strateginėje programoje, pagrįstoje kokybe ir kompetencija;

| 5. | mano, kad į šį naują metodą galima būtų įtraukti lėšas veiklai, kuria būtų siekiama: modernizuoti universitetus, įsigyti mokslinę įrangą, vietos lygmeniu perduoti technologijas, remti naują veiklą pradedančias įmones ir atsiskiriančius verslus, skleisti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektų rezultatus, didinti programose numatytas tarptautinio mokslininkų rengimo galimybes, steigti pavyzdinius mokslinių tyrimų centrus, kurti kompetencijos tinklus ir grupes arba plėtoti tarpregioninį bendradarbiavimą atliekant vertinimus MTTP ir inovacijų srityje; mano, kad tam tikri paramos veiksmai pagal septintąją bendrąją programą buvo sėkminga jungiamoji veikla ir juos reikėtų įtraukti į bendrą strateginę programą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad į šį naują metodą galima būtų įtraukti lėšas veiklai, kuria būtų siekiama: modernizuoti universitetus, įsigyti mokslinę įrangą, vietos lygmeniu perduoti technologijas, remti naują veiklą pradedančias įmones ir atsiskiriančius verslus, skleisti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektų rezultatus, didinti programose numatytas tarptautinio mokslininkų rengimo galimybes, steigti pavyzdinius mokslinių tyrimų centrus, kurti kompetencijos tinklus ir grupes arba plėtoti tarpregioninį bendradarbiavimą atliekant vertinimus MTTP ir inovacijų srityje; mano, kad tam tikri paramos veiksmai pagal septintąją bendrąją programą buvo sėkminga jungiamoji veikla ir juos reikėtų įtraukti į bendrą strateginę programą;

| 6. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybes finansuoti EMTT, Marie Curie programas arba siūlomus bendradabiavimo projektus, kurie atitinka kompetencijos kriterijus, bet negali gauti lėšų, nes trūksta Europos finansavimo; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares apsvarstyti galimybes finansuoti EMTT, Marie Curie programas arba siūlomus bendradabiavimo projektus, kurie atitinka kompetencijos kriterijus, bet negali gauti lėšų, nes trūksta Europos finansavimo;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu išlaikyti tinkamas priemones, kurios padėtų vystyti regionų institucinius gebėjimus mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos srityje, kadangi regiono lygio institucijos yra strateginė jungiamoji grandis siekiant veiksmingai integruoti BP finansavimą ir struktūrinių fondų lėšas, atsižvelgiant ir į tai, kad vietos įmonės, paslaugos bei mokslinių tyrimų ir profesinio mokymo centrai būna glaudžiai susiję su teritorijų realijomis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu išlaikyti tinkamas priemones, kurios padėtų vystyti regionų institucinius gebėjimus mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos srityje, kadangi regiono lygio institucijos yra strateginė jungiamoji grandis siekiant veiksmingai integruoti BP finansavimą ir struktūrinių fondų lėšas, atsižvelgiant ir į tai, kad vietos įmonės, paslaugos bei mokslinių tyrimų ir profesinio mokymo centrai būna glaudžiai susiję su teritorijų realijomis;

| 8. | atsižvelgiant į būsimą sanglaudos politikos orientavimą į strategiją „Europa 2020“, ragina užtikrinti, kad prioritetas „inovacijos“ taptų privalomas 1 ir 2 tikslų regionams, ir tai turi atsispindėti skiriant finansavimą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgiant į būsimą sanglaudos politikos orientavimą į strategiją „Europa 2020“, ragina užtikrinti, kad prioritetas „inovacijos“ taptų privalomas 1 ir 2 tikslų regionams, ir tai turi atsispindėti skiriant finansavimą visais lygmenimis;

| 9. | mano, kad vietos ir regionų institucijos turėtų būti skatinamos diegti naujoves, ypač toliau vykdant ir stiprinant tokias iniciatyvas kaip „Žinių regionai“ (Regions of Knowledge), „Realybės laboratorijos“ (Living labs) ir „Pažangieji miestai“ (Smart Cities), kuriose puoselėjami teritoriniai mokslinių tyrimų ir plėtros aspektai; |
| --- | --- |

9.

mano, kad vietos ir regionų institucijos turėtų būti skatinamos diegti naujoves, ypač toliau vykdant ir stiprinant tokias iniciatyvas kaip „Žinių regionai“ (Regions of Knowledge), „Realybės laboratorijos“ (Living labs) ir „Pažangieji miestai“ (Smart Cities), kuriose puoselėjami teritoriniai mokslinių tyrimų ir plėtros aspektai;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau vykdyti konvergencijos politiką, ir prašo Komisijos toms valstybėms narėms ir regionams, kurie ekonomiškai silpnesni ir socialiai labiau pažeidžiami ir kuriems bendrąja programa suteikiama nepakankamai galimybių, remiantis atitinkamomis jų stipriosiomis pusėmis ir veiksmingais ir aiškiais kriterijais sudaryti sąlygas įgyti kompetenciją siekiant iš esmės padidinti jų žmogiškąjį kapitalą ir mokslinių tyrimų pajėgumus; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau vykdyti konvergencijos politiką, ir prašo Komisijos toms valstybėms narėms ir regionams, kurie ekonomiškai silpnesni ir socialiai labiau pažeidžiami ir kuriems bendrąja programa suteikiama nepakankamai galimybių, remiantis atitinkamomis jų stipriosiomis pusėmis ir veiksmingais ir aiškiais kriterijais sudaryti sąlygas įgyti kompetenciją siekiant iš esmės padidinti jų žmogiškąjį kapitalą ir mokslinių tyrimų pajėgumus;

| 11. | mano, kad konkurso steigti pavyzdinius mokslinių tyrimų centrus nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose paskelbimas yra tinkama priemonė vystyti Europos mokslinių tyrimų erdvę. mano, kad kai paramos lėšos suteikiamos rengiant konkursus didėja dinamika ir kūrybiškumas, todėl ir struktūriškai silpnuose regionuose galima sėkmingai įsteigti naujas mokslinių tyrimų ir technologijų bazes su perspektyviomis darbo vietomis; mano, kad konkurse turėtų dalyvauti komandos, sudarytos iš tarptautiniu lygmeniu pripažintos mokslinių tyrimų institucijos ir nepalankioje padėtyje esančio regiono, ir kad moksliniai metodai, kuriais grindžiami pasiūlymai fondams, turėtų būti vertinami pagal kompetencijos principą; mano, kad kartu turėtų būti reikalaujama, kad regionas pateiktų tvarią bendrąją koncepciją, kaip sukurti moksliniams tyrimams ir inovacijoms palankią infrastruktūrą ir aplinką, pavyzdžiui, naudojant paramą iš struktūrinių fondų ir sukuriant atitinkamas sąlygas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad konkurso steigti pavyzdinius mokslinių tyrimų centrus nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose paskelbimas yra tinkama priemonė vystyti Europos mokslinių tyrimų erdvę. mano, kad kai paramos lėšos suteikiamos rengiant konkursus didėja dinamika ir kūrybiškumas, todėl ir struktūriškai silpnuose regionuose galima sėkmingai įsteigti naujas mokslinių tyrimų ir technologijų bazes su perspektyviomis darbo vietomis; mano, kad konkurse turėtų dalyvauti komandos, sudarytos iš tarptautiniu lygmeniu pripažintos mokslinių tyrimų institucijos ir nepalankioje padėtyje esančio regiono, ir kad moksliniai metodai, kuriais grindžiami pasiūlymai fondams, turėtų būti vertinami pagal kompetencijos principą; mano, kad kartu turėtų būti reikalaujama, kad regionas pateiktų tvarią bendrąją koncepciją, kaip sukurti moksliniams tyrimams ir inovacijoms palankią infrastruktūrą ir aplinką, pavyzdžiui, naudojant paramą iš struktūrinių fondų ir sukuriant atitinkamas sąlygas;

| 12. | rekomenduoja Komisijai išnagrinėti galimybę įsteigti bendrą visos Europos fondą, finansuojamą iš struktūrinių fondų, skirtą bendradarbiavimui Europos mokslinių tyrimų srityje skatinti; |
| --- | --- |

12.

rekomenduoja Komisijai išnagrinėti galimybę įsteigti bendrą visos Europos fondą, finansuojamą iš struktūrinių fondų, skirtą bendradarbiavimui Europos mokslinių tyrimų srityje skatinti;

| 13. | yra įsitikinęs, kad bendrosios programos patikimumas paremtas mokslo kokybe, taigi mano, kad skiriant finansavimą svarbiausia atsižvelgti į kompetencijos kriterijų; primena, kad skiriasi dalyvių kompetencijos pobūdis arba pats mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų pobūdis (mokslinių tyrimų įstaigai taikomas ne toks pat kompetencijos kriterijus kaip atskiram mokslininkui arba MVĮ, fundamentinių ir taikomųjų mokslų projektams taip pat taikomas skirtingas kompetencijos kriterijus); pabrėžia, kad techninė pažanga, inovacijos, bandomieji projektai ir rinkos kūrimas prireikus turėtų būti laikomi pagrindiniais kriterijais vykdant pramonės ir taikomuosius mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

13.

yra įsitikinęs, kad bendrosios programos patikimumas paremtas mokslo kokybe, taigi mano, kad skiriant finansavimą svarbiausia atsižvelgti į kompetencijos kriterijų; primena, kad skiriasi dalyvių kompetencijos pobūdis arba pats mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų pobūdis (mokslinių tyrimų įstaigai taikomas ne toks pat kompetencijos kriterijus kaip atskiram mokslininkui arba MVĮ, fundamentinių ir taikomųjų mokslų projektams taip pat taikomas skirtingas kompetencijos kriterijus); pabrėžia, kad techninė pažanga, inovacijos, bandomieji projektai ir rinkos kūrimas prireikus turėtų būti laikomi pagrindiniais kriterijais vykdant pramonės ir taikomuosius mokslinius tyrimus;

| 14. | ragina geriau koordinuoti vietos ir regionines, nacionalines ir Europos tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas ir užtikrinti didesnę jų sąveiką, atsižvelgiant į skirtingų aplinkybių ypatumus ir kartu sudarant geresnes galimybes papildomumui ir bendradarbiavimui; mano, kad galimybės gauti informacijos ir dalytis ja bei geriausia patirtimi, aktyvios bendros programavimo pastangos, paprastos ir lanksčios taisyklės ir priemonės ir prireikus jų konvergencija – svarbiausi veiksniai siekiant padidinti finansavimo ir galbūt bendro finansavimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

14.

ragina geriau koordinuoti vietos ir regionines, nacionalines ir Europos tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas ir užtikrinti didesnę jų sąveiką, atsižvelgiant į skirtingų aplinkybių ypatumus ir kartu sudarant geresnes galimybes papildomumui ir bendradarbiavimui; mano, kad galimybės gauti informacijos ir dalytis ja bei geriausia patirtimi, aktyvios bendros programavimo pastangos, paprastos ir lanksčios taisyklės ir priemonės ir prireikus jų konvergencija – svarbiausi veiksniai siekiant padidinti finansavimo ir galbūt bendro finansavimo veiksmingumą;

| 15. | yra įsitikinęs, kad Europa turi išnaudoti savo didelį potencialą mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų srityse ir prisidėti sprendžiant toliau pateiktas pasaulio visuomenės problemas:






  — | senėjančios Europos visuomenės demografiniai pokyčiai, įskaitant su senėjimu susijusias ligas ir šeimos politiką, augantis pasaulio gyventojų skaičius, užleistos ligos, mitybos ir maisto sauga, urbanizacija, mobilumas, socialinė sanglauda ir migracija, |
| --- | --- | --- |

15.

yra įsitikinęs, kad Europa turi išnaudoti savo didelį potencialą mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų srityse ir prisidėti sprendžiant toliau pateiktas pasaulio visuomenės problemas:

—

senėjančios Europos visuomenės demografiniai pokyčiai, įskaitant su senėjimu susijusias ligas ir šeimos politiką, augantis pasaulio gyventojų skaičius, užleistos ligos, mitybos ir maisto sauga, urbanizacija, mobilumas, socialinė sanglauda ir migracija,

| — | perėjimas prie tvaraus išteklių, įskaitant vandenį, valdymo, žemės naudojimas ir dirvožemio valdymas, klimato kaitos švelninimas, biologinė įvairovė, jūrų ekosistemų ir miškų išsaugojimas, atsinaujinantys energijos šaltiniai, energijos vartojimo efektyvumas ir energetinis saugumas, ypač svarbios žaliavos ir kiti biologiniai ir fiziniai gamtos ištekliai, |
| --- | --- |

—

perėjimas prie tvaraus išteklių, įskaitant vandenį, valdymo, žemės naudojimas ir dirvožemio valdymas, klimato kaitos švelninimas, biologinė įvairovė, jūrų ekosistemų ir miškų išsaugojimas, atsinaujinantys energijos šaltiniai, energijos vartojimo efektyvumas ir energetinis saugumas, ypač svarbios žaliavos ir kiti biologiniai ir fiziniai gamtos ištekliai,

| — | tvirto, stabilaus ir teisingo ekonominio pagrindo sukūrimas, įskaitant ekonomikos atkūrimą, visų sričių – pradedant socialinių ir humanitarinių mokslų sritimis, apimant biologijos ir medicinos mokslų sritis ir mokslinius tyrimus piliečių civilinės saugos ir infrastruktūrų srityje ir baigiant pagrindinių technologijų sritimis – švietimo ir mokymo bei fundamentinių ir taikomųjų žinių gerinimas, siekiant skatinti ES ekonomiką ir užimtumą; |
| --- | --- |

—

tvirto, stabilaus ir teisingo ekonominio pagrindo sukūrimas, įskaitant ekonomikos atkūrimą, visų sričių – pradedant socialinių ir humanitarinių mokslų sritimis, apimant biologijos ir medicinos mokslų sritis ir mokslinius tyrimus piliečių civilinės saugos ir infrastruktūrų srityje ir baigiant pagrindinių technologijų sritimis – švietimo ir mokymo bei fundamentinių ir taikomųjų žinių gerinimas, siekiant skatinti ES ekonomiką ir užimtumą;

mano, kad vykdant bendrą strateginę programą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama visapusiškam šių visuomenės problemų sprendimui pasitelkiant subalansuotą priemonių rinkinį, taikomą kuo įvairesnei švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai;

| 16. | primena, kad svarbu užtikrinti sėkmingai įgyvendinamų bendrosios programos ir bendros strateginės programos priemonių tęstinumą, ypač bendradarbiavimo programose, ragina Komisiją laiku įvertinti esamų priemonių veiksmingumą siekiant konkrečių politikos tikslų ir pritaikyti tas priemones, kurių veiksmingumas ar ypatinga nauda nėra aiškiai įrodyta; |
| --- | --- |

16.

primena, kad svarbu užtikrinti sėkmingai įgyvendinamų bendrosios programos ir bendros strateginės programos priemonių tęstinumą, ypač bendradarbiavimo programose, ragina Komisiją laiku įvertinti esamų priemonių veiksmingumą siekiant konkrečių politikos tikslų ir pritaikyti tas priemones, kurių veiksmingumas ar ypatinga nauda nėra aiškiai įrodyta;

| 17. | prašo, kad būtų atliktas nepriklausomas auditas, pavyzdžiui, Audito Rūmams bendradarbiaujant su nacionalinėmis audito institucijomis, dėl viešųjų išlaidų valstybių narių, Europos Sąjungos ir vietos valdžios institucijų vykdomiems tyrimams, veiksmingumo; |
| --- | --- |

17.

prašo, kad būtų atliktas nepriklausomas auditas, pavyzdžiui, Audito Rūmams bendradarbiaujant su nacionalinėmis audito institucijomis, dėl viešųjų išlaidų valstybių narių, Europos Sąjungos ir vietos valdžios institucijų vykdomiems tyrimams, veiksmingumo;

| 18. | ragina Komisiją didinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių pridėtinės vertės matomumą; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją didinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių pridėtinės vertės matomumą;

| 19. | ragina derinti viešojo ir privačiojo sektorių pastangas Europos ir nacionaliniu lygmenimis, kad būtų pasiektas Europos tikslas 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; ragina ES institucijas ir valstybes nares nedelsiant susitarti dėl konkretaus veiksmų plano šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

19.

ragina derinti viešojo ir privačiojo sektorių pastangas Europos ir nacionaliniu lygmenimis, kad būtų pasiektas Europos tikslas 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; ragina ES institucijas ir valstybes nares nedelsiant susitarti dėl konkretaus veiksmų plano šiam tikslui pasiekti;

| 20. | pabrėžia, kad išlaidas pagal BSP reikia kiek įmanoma labiau derinti su bendrais strategijos „Europa 2020“ politiniais tikslais; ragina užtikrinti aiškų koordinavimą su naujomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, Inovacijų sąjunga ir kitais atitinkamais pavyzdiniais projektais; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad išlaidas pagal BSP reikia kiek įmanoma labiau derinti su bendrais strategijos „Europa 2020“ politiniais tikslais; ragina užtikrinti aiškų koordinavimą su naujomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, Inovacijų sąjunga ir kitais atitinkamais pavyzdiniais projektais;

| 21. | primena, kad būsimu mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimu turėtų būti siekiama sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE) užtikrinant didesnę sąveiką tarp ES, valstybių narių ir vietos institucijų skirtingų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų politikos sričių ir finansavimo programų ir geresnį jų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

21.

primena, kad būsimu mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimu turėtų būti siekiama sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE) užtikrinant didesnę sąveiką tarp ES, valstybių narių ir vietos institucijų skirtingų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų politikos sričių ir finansavimo programų ir geresnį jų bendradarbiavimą;

Bendros strateginės programos (BSP) kūrimas

| 22. | pabrėžia, kad BSP pagrindu turėtų būti laikoma mintis, kad skirtingas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektų pobūdis ir mastas kartu su finansavimo schemų gausa turi būti valdomi taip, jog būtų užtikrintas nuoseklumas, platus atstovavimas ir darna, supaprastinamas ir papildomumas, sudarant galimybes gerinti kompetenciją; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad BSP pagrindu turėtų būti laikoma mintis, kad skirtingas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektų pobūdis ir mastas kartu su finansavimo schemų gausa turi būti valdomi taip, jog būtų užtikrintas nuoseklumas, platus atstovavimas ir darna, supaprastinamas ir papildomumas, sudarant galimybes gerinti kompetenciją;

| 23. | pažymi, jog norint, kad visi mokslininkai galėtų dalyvauti BSP projektuose, reikia, kad administravimo taisyklėse, kuriomis reglamentuojamos sutarčių sudarymo procedūros, būtų atsižvelgiama į skirtingas nacionalines taisykles dėl universitetų ir mokslinių tyrimų centrų veiklos; ypač pabrėžia, kad naudojant bendro finansavimo mechanizmą neturėtų būti kenkiama universitetams ir mokslinių tyrimų institucijoms ir kad universitetai jokiu būdu negali būti statomi į blogesnę padėtį, palyginti su kitais veikėjais; |
| --- | --- |

23.

pažymi, jog norint, kad visi mokslininkai galėtų dalyvauti BSP projektuose, reikia, kad administravimo taisyklėse, kuriomis reglamentuojamos sutarčių sudarymo procedūros, būtų atsižvelgiama į skirtingas nacionalines taisykles dėl universitetų ir mokslinių tyrimų centrų veiklos; ypač pabrėžia, kad naudojant bendro finansavimo mechanizmą neturėtų būti kenkiama universitetams ir mokslinių tyrimų institucijoms ir kad universitetai jokiu būdu negali būti statomi į blogesnę padėtį, palyginti su kitais veikėjais;

| 24. | ragina Komisiją sukurti paprastą ir prieinamą sistemą inovacijoms paspartinti, investuoti į mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektus, skirtus spręsti didžiąsias visuomenei iškilusias problemas, ir laikytis tikrai visa apimančio požiūrio, dėmesį skiriant įvairiems esminiams inovacijų ir vertės kūrimo grandinės etapams (nuo medžiagos teikėjo iki galutiniam vartotojui parengto produkto); |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją sukurti paprastą ir prieinamą sistemą inovacijoms paspartinti, investuoti į mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektus, skirtus spręsti didžiąsias visuomenei iškilusias problemas, ir laikytis tikrai visa apimančio požiūrio, dėmesį skiriant įvairiems esminiams inovacijų ir vertės kūrimo grandinės etapams (nuo medžiagos teikėjo iki galutiniam vartotojui parengto produkto);

| 25. | yra įsitikinęs, kad skirtingi BSP uždaviniai turėtų būti sprendžiami atskirai, tačiau derinant veiklą ir glaudžiai bendradarbiaujant vieniems su kitais: Europos inovacijų ir technologijų institutas (EITI) turi iš esmės atlikti žinių ir inovacijų bendrijų tinklo funkciją; Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (KIBP) inovacijoms skirtuose skirsniuose dėmesį reikėtų skirti galimybėms pagal ją remti inovacijas diegiančias MVĮ; į kitą bendrąją programą turėtų būti įtraukti visi moksliniai tyrimai; struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšos turėtų būti naudojamos glaudžiau bendradarbiaujant, daug tikslingiau, tačiau atskirai; mano, kad bendros strateginės programos pagrindas ir toliau turėtų būti bendradarbiavimo projektai; |
| --- | --- |

25.

yra įsitikinęs, kad skirtingi BSP uždaviniai turėtų būti sprendžiami atskirai, tačiau derinant veiklą ir glaudžiai bendradarbiaujant vieniems su kitais: Europos inovacijų ir technologijų institutas (EITI) turi iš esmės atlikti žinių ir inovacijų bendrijų tinklo funkciją; Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (KIBP) inovacijoms skirtuose skirsniuose dėmesį reikėtų skirti galimybėms pagal ją remti inovacijas diegiančias MVĮ; į kitą bendrąją programą turėtų būti įtraukti visi moksliniai tyrimai; struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšos turėtų būti naudojamos glaudžiau bendradarbiaujant, daug tikslingiau, tačiau atskirai; mano, kad bendros strateginės programos pagrindas ir toliau turėtų būti bendradarbiavimo projektai;

| 26. | pabrėžia būtinybę didinti bendros strateginės programos lankstumą, ne tik tam, kad asignavimai galėtų būti perkeliami iš vieno skyriaus į kitą, bet ir tam, kad bendra strateginė programa būtų pakankamai lanksti ir pagal ją būtų galima skirti asignavimų norint spręsti pagrindines socialines problemas, kylančias biudžetiniu laikotarpiu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia būtinybę didinti bendros strateginės programos lankstumą, ne tik tam, kad asignavimai galėtų būti perkeliami iš vieno skyriaus į kitą, bet ir tam, kad bendra strateginė programa būtų pakankamai lanksti ir pagal ją būtų galima skirti asignavimų norint spręsti pagrindines socialines problemas, kylančias biudžetiniu laikotarpiu;

| 27. | ragina aiškiai apibrėžti bendrą finansavimo sistemą ir užtikrinti didesnę mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų integraciją; kadangi vykdant Europos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų politiką kuriama Europos pridėtinė vertė, taip pat siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir tinkamai kovoti su dabartine ekonomikos krize bei spręsti svarbius bendrus uždavinius ragina nuo 2014 m. per kitą finansavimo laikotarpį skirti dvigubai daugiau lėšų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programoms (neskaičiuojant struktūrinių fondų ir EIB moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skiriamų lėšų); mano, kad skiriant daugiau viešųjų lėšų moksliniams tyrimams turėtų būti siekiama visapusiškesnės socialinės naudos ir didesnio konkurencingumo; primena, kad visomis ES priemonėmis, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su EIB ir finansavimo gavimo procedūrų supaprastinimą, reikia skatinti plėtoti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas; todėl siūlo naują organizacinį modelį, grindžiamą trimis skirtingais finansavimo lygiais, kuriais siekiama stabilumo ir konvergencijos: |
| --- | --- |

27.

ragina aiškiai apibrėžti bendrą finansavimo sistemą ir užtikrinti didesnę mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų integraciją; kadangi vykdant Europos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų politiką kuriama Europos pridėtinė vertė, taip pat siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir tinkamai kovoti su dabartine ekonomikos krize bei spręsti svarbius bendrus uždavinius ragina nuo 2014 m. per kitą finansavimo laikotarpį skirti dvigubai daugiau lėšų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programoms (neskaičiuojant struktūrinių fondų ir EIB moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skiriamų lėšų); mano, kad skiriant daugiau viešųjų lėšų moksliniams tyrimams turėtų būti siekiama visapusiškesnės socialinės naudos ir didesnio konkurencingumo; primena, kad visomis ES priemonėmis, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su EIB ir finansavimo gavimo procedūrų supaprastinimą, reikia skatinti plėtoti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas; todėl siūlo naują organizacinį modelį, grindžiamą trimis skirtingais finansavimo lygiais, kuriais siekiama stabilumo ir konvergencijos:

1 lygis.   Gebėjimų stiprinimas ir infrastruktūra

| 28. | šis lygis turėtų apimti ES lėšas, susijusias su infrastruktūra (platesniąja prasme įskaitant ir institucinę infrastruktūrą) ir gebėjimų stiprinimu; |
| --- | --- |

28.

šis lygis turėtų apimti ES lėšas, susijusias su infrastruktūra (platesniąja prasme įskaitant ir institucinę infrastruktūrą) ir gebėjimų stiprinimu;

| 29. | šio lygio finansavimo modelis apima dalį bendrosios programos, susijusios su gebėjimų programa ir Marie Curie iniciatyvomis, Europos dalyvavimą mokslinių tyrimų infrastruktūros ir projektų finansavime, galimybę gauti EIB teikiamas paskolas (teikiamas 50 mln. eurų vertę viršijantiems projektams ir RPFP), su minėtais bendrosios programos finansavimo šaltiniais susijusias dotacijas ir bendradarbiavimą su struktūriniais fondais, teikiančiais finansavimą infrastruktūros srityje; |
| --- | --- |

29.

šio lygio finansavimo modelis apima dalį bendrosios programos, susijusios su gebėjimų programa ir Marie Curie iniciatyvomis, Europos dalyvavimą mokslinių tyrimų infrastruktūros ir projektų finansavime, galimybę gauti EIB teikiamas paskolas (teikiamas 50 mln. eurų vertę viršijantiems projektams ir RPFP), su minėtais bendrosios programos finansavimo šaltiniais susijusias dotacijas ir bendradarbiavimą su struktūriniais fondais, teikiančiais finansavimą infrastruktūros srityje;

| 30. | ragina sustiprinti Jungtinių tyrimų centro, kuris pagal strategiją „Europa 2020“ turėtų atlikti vidinius mokslinius ir ekonominius tyrimus vystymosi politikos reikmėms, vaidmenį; |
| --- | --- |

30.

ragina sustiprinti Jungtinių tyrimų centro, kuris pagal strategiją „Europa 2020“ turėtų atlikti vidinius mokslinius ir ekonominius tyrimus vystymosi politikos reikmėms, vaidmenį;

| 31. | pabrėžia, kad ateityje dideli Europos investicijų projektai (ITER, „Galileo“ ir Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES)) turėtų būti finansuojami ne pagal bendrąją programą, o jiems sukuriamos atskiros biudžeto eilutės, siekiant užtikrinti skaidrią ir patikimą finansavimo struktūrą ir kartu kontroliuojant ir apribojant jų potencialą, kad nebūtų viršytos išlaidos; siūlo, kad jie būtų iš dalies finansuojami EIB išduodamomis projektų obligacijomis; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad ateityje dideli Europos investicijų projektai (ITER, „Galileo“ ir Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES)) turėtų būti finansuojami ne pagal bendrąją programą, o jiems sukuriamos atskiros biudžeto eilutės, siekiant užtikrinti skaidrią ir patikimą finansavimo struktūrą ir kartu kontroliuojant ir apribojant jų potencialą, kad nebūtų viršytos išlaidos; siūlo, kad jie būtų iš dalies finansuojami EIB išduodamomis projektų obligacijomis;

| 32. | pabrėžia, kad didelio masto mokslinių tyrimų infrastruktūros labai svarbios plėtojant EMTE ir ragina padidinti mokslinių tyrimų infrastruktūrai skiriamas ES lėšas, ypač tose srityse, kuriose yra daugiausia galimybių gauti pridėtinės vertės Europoje, finansavimą skirti ir po parengiamojo etapo ir užtikrinti galimybes gauti šį finansavimą remiantis atvirumo ir kompetencijos kriterijais; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad didelio masto mokslinių tyrimų infrastruktūros labai svarbios plėtojant EMTE ir ragina padidinti mokslinių tyrimų infrastruktūrai skiriamas ES lėšas, ypač tose srityse, kuriose yra daugiausia galimybių gauti pridėtinės vertės Europoje, finansavimą skirti ir po parengiamojo etapo ir užtikrinti galimybes gauti šį finansavimą remiantis atvirumo ir kompetencijos kriterijais;

2 lygis.   Moksliniai tyrimai, galimybės, bendradarbiavimas ir konsolidavimas

| 33. | šis lygis turėtų būti skirtas moksliniams tyrimams apskritai – tiek fundamentiniams, tiek taikomiesiems, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus; už koordinavimą atsakingi dalyviai – universitetai ir mokslinių tyrimų centrai (institutai); pramonės sektorius, ypač MVĮ, ir nepelno organizacijos turėtų būti skatinamos dalyvauti veikloje ir bendradarbiauti su akademinėmis institucijomis ir viešaisiais mokslinių tyrimų centrais ir prireikus atlikti koordinatorių vaidmenį; šis lygis turėtų sudaryti didžiausią bendrosios programos dalį ir pagal jį turėtų būti siekiama plėtoti tvirtą tiek fundamentinių, tiek taikomųjų mokslinių tyrimų mokslinį pagrindą, kuris reikalingas siekiant remti inovacijas; |
| --- | --- |

33.

šis lygis turėtų būti skirtas moksliniams tyrimams apskritai – tiek fundamentiniams, tiek taikomiesiems, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus; už koordinavimą atsakingi dalyviai – universitetai ir mokslinių tyrimų centrai (institutai); pramonės sektorius, ypač MVĮ, ir nepelno organizacijos turėtų būti skatinamos dalyvauti veikloje ir bendradarbiauti su akademinėmis institucijomis ir viešaisiais mokslinių tyrimų centrais ir prireikus atlikti koordinatorių vaidmenį; šis lygis turėtų sudaryti didžiausią bendrosios programos dalį ir pagal jį turėtų būti siekiama plėtoti tvirtą tiek fundamentinių, tiek taikomųjų mokslinių tyrimų mokslinį pagrindą, kuris reikalingas siekiant remti inovacijas;

| 34. | šiame lygmenyje svarbiausia originalumas ir idėjos aktualumas, kokybė ir mokslinės kompetencijos potencialas, projektų pridėtinė vertė, įskaitant didelės rizikos mokslinius projektus ir projektus, susijusius su „ne technologinių ir socialinių naujovių“ sritimi; verslo planas ir rinkos galimybės yra teigiami faktoriai, į kuriuos būtų atsižvelgiama, bet jie nėra būtina projektų patvirtinimo sąlyga; |
| --- | --- |

34.

šiame lygmenyje svarbiausia originalumas ir idėjos aktualumas, kokybė ir mokslinės kompetencijos potencialas, projektų pridėtinė vertė, įskaitant didelės rizikos mokslinius projektus ir projektus, susijusius su „ne technologinių ir socialinių naujovių“ sritimi; verslo planas ir rinkos galimybės yra teigiami faktoriai, į kuriuos būtų atsižvelgiama, bet jie nėra būtina projektų patvirtinimo sąlyga;

| 35. | šio lygio finansavimo modelis apima ES dotacijų pagal bendrąją programą sistemą ir bendradarbiavimą su struktūriniais fondais, kurių lėšomis finansuojami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos; būtų naudinga užtikrinti šių dviejų finansavimo šaltinių sąveiką ir supaprastinti Europos Sąjungos finansuojamų projektų ir išorės finansavimo subjektų finansuojamų projektų sąveiką; dotacijos turėtų būti pirmiausia skirtos viešojo ir privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų institucijoms ir novatoriškoms MVĮ; |
| --- | --- |

35.

šio lygio finansavimo modelis apima ES dotacijų pagal bendrąją programą sistemą ir bendradarbiavimą su struktūriniais fondais, kurių lėšomis finansuojami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos; būtų naudinga užtikrinti šių dviejų finansavimo šaltinių sąveiką ir supaprastinti Europos Sąjungos finansuojamų projektų ir išorės finansavimo subjektų finansuojamų projektų sąveiką; dotacijos turėtų būti pirmiausia skirtos viešojo ir privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų institucijoms ir novatoriškoms MVĮ;

| 36. | ragina parengti lankstesnę finansavimo sistemą siekiant, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms taptų patraukli bendradarbiavimo tema, pagal kurią tam tikrais atvejais MVĮ galėtų prisijungti prie bendradarbiavimo projektų įgyvendinimo, be to, projektui galėtų būti skiriamos lėšos pagal atvirą biudžeto eilutę; mano, kad taip MVĮ galėtų aiškiau matyti savo galimybes, nes būtų sutrumpintas laikotarpis nuo projekto vykdymo pradžios iki rezultatų rinkoje; |
| --- | --- |

36.

ragina parengti lankstesnę finansavimo sistemą siekiant, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms taptų patraukli bendradarbiavimo tema, pagal kurią tam tikrais atvejais MVĮ galėtų prisijungti prie bendradarbiavimo projektų įgyvendinimo, be to, projektui galėtų būti skiriamos lėšos pagal atvirą biudžeto eilutę; mano, kad taip MVĮ galėtų aiškiau matyti savo galimybes, nes būtų sutrumpintas laikotarpis nuo projekto vykdymo pradžios iki rezultatų rinkoje;

| 37. | primena, kad Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) sėkmingai skatino mokslinę kompetenciją ir stiprino Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE); ragina toliau gerinti EMTE struktūras ir mechanizmus ir skatinti jos priemones; pabrėžia, kad būtina skirti daug daugiau lėšų paramai jauniesiems mokslininkams ir mokslininkėms, taip pat mokslininkams, dirbantiems naujoves diegiančiose MVĮ (tiek mokslininkų grupėms, tiek atskiriems mokslininkams) bei stiprinti Marie Curie veiksmus ir iniciatyvas, taip gerinant judumą, (patvirtinant vadinamąją penktąją – žinių laisvę), karjeros vystymąsi ir akademinių įstaigų, viešųjų mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės bendradarbiavimą bei galimybes naudotis didelėmis mokslinių tyrimų infrastruktūromis; ragina pramonės įmones daugiau dalyvauti doktorantų ir baigusių doktorantūros studijas mokslininkų mokslinių tyrimų programose; ragina imtis reikiamų priemonių siekiant ES moksliniams darbuotojams užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, didinant Europos tarptautinį patrauklumą mokslininkams, stabdant geriausių specialistų emigraciją ir siekiant gerinti kompetenciją Europoje; |
| --- | --- |

37.

primena, kad Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) sėkmingai skatino mokslinę kompetenciją ir stiprino Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE); ragina toliau gerinti EMTE struktūras ir mechanizmus ir skatinti jos priemones; pabrėžia, kad būtina skirti daug daugiau lėšų paramai jauniesiems mokslininkams ir mokslininkėms, taip pat mokslininkams, dirbantiems naujoves diegiančiose MVĮ (tiek mokslininkų grupėms, tiek atskiriems mokslininkams) bei stiprinti Marie Curie veiksmus ir iniciatyvas, taip gerinant judumą, (patvirtinant vadinamąją penktąją – žinių laisvę), karjeros vystymąsi ir akademinių įstaigų, viešųjų mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės bendradarbiavimą bei galimybes naudotis didelėmis mokslinių tyrimų infrastruktūromis; ragina pramonės įmones daugiau dalyvauti doktorantų ir baigusių doktorantūros studijas mokslininkų mokslinių tyrimų programose; ragina imtis reikiamų priemonių siekiant ES moksliniams darbuotojams užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, didinant Europos tarptautinį patrauklumą mokslininkams, stabdant geriausių specialistų emigraciją ir siekiant gerinti kompetenciją Europoje;

| 38. | pabrėžia, kad mokslininkų judumui Europoje turėtų būti teikiama pirmenybė ir ragina gerinti priemones (pvz., pensijų perkėlimas ir nuostatos dėl socialinės apsaugos, abipusis jų profesinių kvalifikacijų pripažinimas, priemonės, skirtos šeiminiam gyvenimui ir profesinei veiklai suderinti, ir mokslinių tyrimų krepšelis, kuris keliautų paskui mokslininkus, vykstančius į kitas valstybes nares), kuriomis skatinamas Europos mokslininkų judumas, padedama stabdyti „protų nutekėjimą“ ir didinti mokslininko karjeros perspektyvų ES patrauklumą; ragina prireikus į EMTT dotacijas įtraukti judumo komponentą; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau siekti palengvinti greitą studijų programų tarpusavio pripažinimą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad mokslininkų judumui Europoje turėtų būti teikiama pirmenybė ir ragina gerinti priemones (pvz., pensijų perkėlimas ir nuostatos dėl socialinės apsaugos, abipusis jų profesinių kvalifikacijų pripažinimas, priemonės, skirtos šeiminiam gyvenimui ir profesinei veiklai suderinti, ir mokslinių tyrimų krepšelis, kuris keliautų paskui mokslininkus, vykstančius į kitas valstybes nares), kuriomis skatinamas Europos mokslininkų judumas, padedama stabdyti „protų nutekėjimą“ ir didinti mokslininko karjeros perspektyvų ES patrauklumą; ragina prireikus į EMTT dotacijas įtraukti judumo komponentą; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau siekti palengvinti greitą studijų programų tarpusavio pripažinimą;

| 39. | mano, kad yra galimybių toliau plėsti EMTT koncepcijos taikymo sritį įtraukiant bendrus ir daugiadalykius mokslinių tyrimų projektus, jei jie bus vykdomi pagal principą „iš viršaus į apačią“ ir jei mokslinė kompetencija ir toliau bus laikoma svarbiausiu atrankos kriterijumi; |
| --- | --- |

39.

mano, kad yra galimybių toliau plėsti EMTT koncepcijos taikymo sritį įtraukiant bendrus ir daugiadalykius mokslinių tyrimų projektus, jei jie bus vykdomi pagal principą „iš viršaus į apačią“ ir jei mokslinė kompetencija ir toliau bus laikoma svarbiausiu atrankos kriterijumi;

| 40. | palankiai vertina nuolatinę pažangą siekiant subalansuoto vyrų ir moterų dalyvavimo bendrojoje programoje; pritaria tam, kad visuose projektų etapuose reikėtų stiprinti moterų dalyvavimo skatinimo priemones ir kad Komisija savo ketinimui remti moteris mokslininkes turėtų suteikti naujos dinamikos ir stengtis raginti valstybes nares šalinti su lytimi susijusį disbalansą, ypatingą dėmesį skiriant kliūčių dėl lyties, su kuriomis susiduria moterys, šalinimui; pabrėžia, kad turi būti pasiektas tikslas – moterų dalyvavimą programų ir patariamuosiuose komitetuose padidinti iki 40 proc.; ragina Komisiją kartu su Europos lyčių lygybės institutu parengti lyčių lygybės veiksmų planą, jame nustatyti lyčių lygybės rodiklius ir tikslus ir stebėti šio plano įgyvendinimą; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina nuolatinę pažangą siekiant subalansuoto vyrų ir moterų dalyvavimo bendrojoje programoje; pritaria tam, kad visuose projektų etapuose reikėtų stiprinti moterų dalyvavimo skatinimo priemones ir kad Komisija savo ketinimui remti moteris mokslininkes turėtų suteikti naujos dinamikos ir stengtis raginti valstybes nares šalinti su lytimi susijusį disbalansą, ypatingą dėmesį skiriant kliūčių dėl lyties, su kuriomis susiduria moterys, šalinimui; pabrėžia, kad turi būti pasiektas tikslas – moterų dalyvavimą programų ir patariamuosiuose komitetuose padidinti iki 40 proc.; ragina Komisiją kartu su Europos lyčių lygybės institutu parengti lyčių lygybės veiksmų planą, jame nustatyti lyčių lygybės rodiklius ir tikslus ir stebėti šio plano įgyvendinimą;

| 41. | atsižvelgdamas į lygias vyrų ir moterų galimybes pabrėžia poreikį užtikrinti, kad mokslo darbuotojams visuose projektuose, kuriuose įmanoma tai padaryti, būtų suteikiama galimybė atidėti dotacijos panaudojimą arba laikinai jį sustabdyti dėl motinystės, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogų, ir kad mokslo darbuotojai turėtų galimybę dėl šių priežasčių pratęsti dotacijos sutarties galiojimą vis dar aktualių projektų atveju; ragina valstybes nares suteikti mokslo darbuotojams šias galimybes; |
| --- | --- |

41.

atsižvelgdamas į lygias vyrų ir moterų galimybes pabrėžia poreikį užtikrinti, kad mokslo darbuotojams visuose projektuose, kuriuose įmanoma tai padaryti, būtų suteikiama galimybė atidėti dotacijos panaudojimą arba laikinai jį sustabdyti dėl motinystės, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogų, ir kad mokslo darbuotojai turėtų galimybę dėl šių priežasčių pratęsti dotacijos sutarties galiojimą vis dar aktualių projektų atveju; ragina valstybes nares suteikti mokslo darbuotojams šias galimybes;

| 42. | pabrėžia, kad siekiant pabaigti sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, būtina imtis teisėkūros priemonių, kurios užtikrintų galimybes visiems Europos subjektams įsitraukimą į nacionalines programas, suteikiant visiems galimybę dalyvauti atskirų valstybių skelbiamuose konkursuose ir suderinant jų taisykles, procedūras, sutartis bei vertinimo kriterijus; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad siekiant pabaigti sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, būtina imtis teisėkūros priemonių, kurios užtikrintų galimybes visiems Europos subjektams įsitraukimą į nacionalines programas, suteikiant visiems galimybę dalyvauti atskirų valstybių skelbiamuose konkursuose ir suderinant jų taisykles, procedūras, sutartis bei vertinimo kriterijus;

3 lygis.   Rinka ir inovacijos siekiant bendrų tikslų

| 43. | šis lygis turėtų apimti inovacinių produktų ir paslaugų diegimo rinkoje plėtojimą bei visuomenės gerovės kūrimą; kuriant naujus produktus, paslaugas ir procesus svarbiausia yra pramonė, ypač inovacijas diegiančios MVĮ; |
| --- | --- |

43.

šis lygis turėtų apimti inovacinių produktų ir paslaugų diegimo rinkoje plėtojimą bei visuomenės gerovės kūrimą; kuriant naujus produktus, paslaugas ir procesus svarbiausia yra pramonė, ypač inovacijas diegiančios MVĮ;

| 44. | atsižvelgdamas į tai, kad reikia skatinti jaunimą dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje bei remti jaunus verslininkus, kurie prisideda prie mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklos ir diegia jos rezultatus savo vietos ar regiono bendruomenių ekonominio ir socialinio vystymosi labui, ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti jauniems verslininkams skirtą programą „Erasmus“– taip pat ir pagal būsimą daugiametę finansavimo programą – ir didinti šiai programai skirtus asignavimus; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgdamas į tai, kad reikia skatinti jaunimą dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje bei remti jaunus verslininkus, kurie prisideda prie mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklos ir diegia jos rezultatus savo vietos ar regiono bendruomenių ekonominio ir socialinio vystymosi labui, ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti jauniems verslininkams skirtą programą „Erasmus“– taip pat ir pagal būsimą daugiametę finansavimo programą – ir didinti šiai programai skirtus asignavimus;

| 45. | pripažįsta, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ įtraukimui, kad būtų sudarytos sąlygos lanksčiai ir veiksmingai išnaudoti naujas atsirandančias idėjas ir galimybes, kuriomis sudaromos naujos sąlygos diegti inovacijas; pabrėžia, kad būtina apibrėžti MVĮ pagal sektorius, kad jos galėtų sėkmingai dalyvauti bendroje strateginėje programoje; pažymi, kad inovacinės veiklos sėkmei įtaką turi vadovaujančio personalo kvalifikacija ir patirtis; |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ įtraukimui, kad būtų sudarytos sąlygos lanksčiai ir veiksmingai išnaudoti naujas atsirandančias idėjas ir galimybes, kuriomis sudaromos naujos sąlygos diegti inovacijas; pabrėžia, kad būtina apibrėžti MVĮ pagal sektorius, kad jos galėtų sėkmingai dalyvauti bendroje strateginėje programoje; pažymi, kad inovacinės veiklos sėkmei įtaką turi vadovaujančio personalo kvalifikacija ir patirtis;

| 46. | pabrėžia, kad reikia gerinti MVĮ galimybes naudotis paslaugomis, susijusiomis su vietos ir Europos moksliniais tyrimais ir inovacijomis; mano, kad per tokias sėkmingas programas kaip „Eurostars“ buvo įgyta svarbios patirties tenkinant inovacijas diegiančių bendrovių poreikius, todėl jas reikėtų toliau gerinti; ragina visais lygiais dėlti pastangas siekiant pateikti inovacinius sprendimus konkretiems viešojo sektoriaus poreikiams tenkinti, pakviečiant mažas įmones dalyvauti idėjų konkursuose, po kurių būtų sudaromos trumpalaikės sutartys; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikia gerinti MVĮ galimybes naudotis paslaugomis, susijusiomis su vietos ir Europos moksliniais tyrimais ir inovacijomis; mano, kad per tokias sėkmingas programas kaip „Eurostars“ buvo įgyta svarbios patirties tenkinant inovacijas diegiančių bendrovių poreikius, todėl jas reikėtų toliau gerinti; ragina visais lygiais dėlti pastangas siekiant pateikti inovacinius sprendimus konkretiems viešojo sektoriaus poreikiams tenkinti, pakviečiant mažas įmones dalyvauti idėjų konkursuose, po kurių būtų sudaromos trumpalaikės sutartys;

| 47. | šio lygio finansavimo modelis apima ES lėšas, skirstomas per EIT, taip pat su KIBP susijusias lėšas, geresnes galimybes gauti EIF teikiamą paskolą ir specifines EIB teikiamas paskolas (daugiausia suteikiamos projektams, kurių vertė nesiekia 50 mln. eurų), taip pat bendradarbiavimą su struktūriniais fondais, skatinančiais verslininkystę; vis dėlto ES inovacijų finansavime trūksta tinkamos finansavimo priemonės, pagal kurią būtų atsižvelgta į MVĮ ypatumus; mano, kad EMTE būtų labai naudinga, jei būtų sukurta ES MVĮ programa, kuri galėtų veikti kaip specializuotas EIB filialas dirbantis tik su MVĮ inovaciniais projektais; |
| --- | --- |

47.

šio lygio finansavimo modelis apima ES lėšas, skirstomas per EIT, taip pat su KIBP susijusias lėšas, geresnes galimybes gauti EIF teikiamą paskolą ir specifines EIB teikiamas paskolas (daugiausia suteikiamos projektams, kurių vertė nesiekia 50 mln. eurų), taip pat bendradarbiavimą su struktūriniais fondais, skatinančiais verslininkystę; vis dėlto ES inovacijų finansavime trūksta tinkamos finansavimo priemonės, pagal kurią būtų atsižvelgta į MVĮ ypatumus; mano, kad EMTE būtų labai naudinga, jei būtų sukurta ES MVĮ programa, kuri galėtų veikti kaip specializuotas EIB filialas dirbantis tik su MVĮ inovaciniais projektais;

| 48. | primena, kad Europos mokslinių tyrimų taryba dirbo sėkmingai ir stiprino Europos mokslinių tyrimų erdvę; pabrėžia, kad reikia labiau sutelkto siauresnės specializacijos, taigi ir mažesnį biudžetą turinčių ŽIB tinklo, kuriame dėl mažesnio metinio įnašo galėtų dalyvauti ir daugiau MVĮ; mano, kad šios mažesnės ŽIB gali tapti viena bendra mokslininkų iš visos ES susitikimo vieta siekiant geriau konkuruoti pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

48.

primena, kad Europos mokslinių tyrimų taryba dirbo sėkmingai ir stiprino Europos mokslinių tyrimų erdvę; pabrėžia, kad reikia labiau sutelkto siauresnės specializacijos, taigi ir mažesnį biudžetą turinčių ŽIB tinklo, kuriame dėl mažesnio metinio įnašo galėtų dalyvauti ir daugiau MVĮ; mano, kad šios mažesnės ŽIB gali tapti viena bendra mokslininkų iš visos ES susitikimo vieta siekiant geriau konkuruoti pasaulio rinkoje;

| 49. | mano, kad norint toliau didinti MVĮ dalyvavimą programose reikėtų apsvarstyti kai kuriomis finansavimo priemonėmis ir veiksmais susijusius klausimus:






  — | galimybes teikti lengvatines paskolas, kurios sėkmingai įgyvendinus projektą būtų grąžinamos, išskyrus administracinio pobūdžio išlaidas; |
| --- | --- | --- |

49.

mano, kad norint toliau didinti MVĮ dalyvavimą programose reikėtų apsvarstyti kai kuriomis finansavimo priemonėmis ir veiksmais susijusius klausimus:

—

galimybes teikti lengvatines paskolas, kurios sėkmingai įgyvendinus projektą būtų grąžinamos, išskyrus administracinio pobūdžio išlaidas;

| — | pastangas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (pirmiausia besirengiančioms steigtis ir naujai kuriamoms) teikti kompleksinį finansavimą, apimantį visą inovacijų ciklą, įskaitant galimybes naudotis MTTP paslaugomis ir patarimais; |
| --- | --- |

—

pastangas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (pirmiausia besirengiančioms steigtis ir naujai kuriamoms) teikti kompleksinį finansavimą, apimantį visą inovacijų ciklą, įskaitant galimybes naudotis MTTP paslaugomis ir patarimais;

| — | galimybes RPFP taikyti taip, kad per nacionalinius tarpininkus būtų galima skirstyti lėšas mažomis sumomis; |
| --- | --- |

—

galimybes RPFP taikyti taip, kad per nacionalinius tarpininkus būtų galima skirstyti lėšas mažomis sumomis;

| — | galimybes lengviau gauti rizikos kapitalą; |
| --- | --- |

—

galimybes lengviau gauti rizikos kapitalą;

| — | didesnio MVĮ dalyvavimo nustatant mokslinių tyrimų darbotvarkę klausimą; |
| --- | --- |

—

didesnio MVĮ dalyvavimo nustatant mokslinių tyrimų darbotvarkę klausimą;

| 50. | ragina išbandyti naujus ir naujoviškus finansavimo metodus, pavyzdžiui, ES projektų obligacijas ir čekius už ES inovacijas, kuriais verslui būtų sudaromos galimybės šiuos išteklius tiesiogiai panaudoti pripažintuose mokslinių tyrimų centruose; išduodant tokius čekius neturėtų būti reikalaujama atsiskaityti už išlaidas, nes jų naudojimą patvirtintų centrai, kuriuose šie čekiai būtų panaudojami; akreditavimo centrai galėtų būti steigiami nacionaliniu ar regioniniu pagrindu, o jų patvirtinimą galėtų atlikti Europos institucija, pvz., Jungtinis tyrimų centras; mano, kad JTC įnašas kuriant inovacijas pagal bendrąją programą turėtų apimti glaudesnį bendradarbiavimą su pramone; |
| --- | --- |

50.

ragina išbandyti naujus ir naujoviškus finansavimo metodus, pavyzdžiui, ES projektų obligacijas ir čekius už ES inovacijas, kuriais verslui būtų sudaromos galimybės šiuos išteklius tiesiogiai panaudoti pripažintuose mokslinių tyrimų centruose; išduodant tokius čekius neturėtų būti reikalaujama atsiskaityti už išlaidas, nes jų naudojimą patvirtintų centrai, kuriuose šie čekiai būtų panaudojami; akreditavimo centrai galėtų būti steigiami nacionaliniu ar regioniniu pagrindu, o jų patvirtinimą galėtų atlikti Europos institucija, pvz., Jungtinis tyrimų centras; mano, kad JTC įnašas kuriant inovacijas pagal bendrąją programą turėtų apimti glaudesnį bendradarbiavimą su pramone;

| 51. | palankiai vertina Europos Sąjungos smulkaus verslo inovacijų ir mokslinių tyrimų (angl. SBIR) programą, kuria siekiama nustatyti į technologijas nukreipto viešojo sektoriaus problemas ir finansuoti MTTP projektus siekiant rasti naujus ir senų, ir naujai iškylančių problemų sprendimus; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina Europos Sąjungos smulkaus verslo inovacijų ir mokslinių tyrimų (angl. SBIR) programą, kuria siekiama nustatyti į technologijas nukreipto viešojo sektoriaus problemas ir finansuoti MTTP projektus siekiant rasti naujus ir senų, ir naujai iškylančių problemų sprendimus;

*

* *

| 52. | mano, kad ne visos inovacijos grindžiamos moksliniais tyrimais ir ne visų mokslinių tyrimų tikslas yra inovacijos; todėl mano, kad pasiūlyta pertvarka turėtų apimti visą su inovacijomis susijusios veiklos spektrą, nuo koncepcijos iki rinkos, įskaitant netechnologines, ekologines ir socialines inovacijas; mano, kad turėtų būti pertvarkomas naujoviškų praktikų skatinimas (pvz., skatinami naujoviški ir ikiprekybiniai viešieji pirkimai, skatinamosios premijos, intelektinės nuosavybės teisių politika ir pavyzdinės rinkos iniciatyvos) ir palengvinama plati jų sklaida; primena, kad sprendžiant didžiuosius uždavinius ir kuriant bendros strateginės programos prioritetines sritis turėtų būti atsižvelgta į standartizacijos sritį, tačiau tai neturėtų būti nauja atskira priemonė ar veikla; |
| --- | --- |

52.

mano, kad ne visos inovacijos grindžiamos moksliniais tyrimais ir ne visų mokslinių tyrimų tikslas yra inovacijos; todėl mano, kad pasiūlyta pertvarka turėtų apimti visą su inovacijomis susijusios veiklos spektrą, nuo koncepcijos iki rinkos, įskaitant netechnologines, ekologines ir socialines inovacijas; mano, kad turėtų būti pertvarkomas naujoviškų praktikų skatinimas (pvz., skatinami naujoviški ir ikiprekybiniai viešieji pirkimai, skatinamosios premijos, intelektinės nuosavybės teisių politika ir pavyzdinės rinkos iniciatyvos) ir palengvinama plati jų sklaida; primena, kad sprendžiant didžiuosius uždavinius ir kuriant bendros strateginės programos prioritetines sritis turėtų būti atsižvelgta į standartizacijos sritį, tačiau tai neturėtų būti nauja atskira priemonė ar veikla;

| 53. | nurodo ligšiolinę KIBP sėkmę ir ragina programą būtinai tęsti ir toliau plėtoti, ypač siekiant stiprinti novatoriškas MVĮ, kaip Europos ekonomikos variklį; |
| --- | --- |

53.

nurodo ligšiolinę KIBP sėkmę ir ragina programą būtinai tęsti ir toliau plėtoti, ypač siekiant stiprinti novatoriškas MVĮ, kaip Europos ekonomikos variklį;

| 54. | vis dėlto pabrėžia, kad dalis Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos priemonių galėtų tapti būsimos pagrindų programos savaiminiu tęsiniu, užtikrinant Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tęstinumą; mano, kad vykdant bendrosios programos projektus sukurta technologija galėtų būti išplėsta iki inovacinių projektų:






  — | plačiai ją taikant įvairiuose pramonės ir paslaugų sektoriuose, |
| --- | --- | --- |

54.

vis dėlto pabrėžia, kad dalis Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos priemonių galėtų tapti būsimos pagrindų programos savaiminiu tęsiniu, užtikrinant Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų tęstinumą; mano, kad vykdant bendrosios programos projektus sukurta technologija galėtų būti išplėsta iki inovacinių projektų:

—

plačiai ją taikant įvairiuose pramonės ir paslaugų sektoriuose,

| — | pradedant papildomai ją taikyti susijusiose ar papildomose srityse; |
| --- | --- |

—

pradedant papildomai ją taikyti susijusiose ar papildomose srityse;

| 55. | primena, kad pats mokslinių tyrimų, mokslinio, technologinio ir inovacinio darbo konkurencingumas ir vietos mokslinių ir inovacinių gebėjimų stiprinimas priklauso nuo tam tikro lygmens dubliavimosi ir išsisklaidymo, kurių trūkumas pakenktų bendriems moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

55.

primena, kad pats mokslinių tyrimų, mokslinio, technologinio ir inovacinio darbo konkurencingumas ir vietos mokslinių ir inovacinių gebėjimų stiprinimas priklauso nuo tam tikro lygmens dubliavimosi ir išsisklaidymo, kurių trūkumas pakenktų bendriems moksliniams tyrimams;

| 56. | pabrėžia, kad norint veiksmingiau pritraukti privačias investicijas ir užtikrinti, kad moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra kuo veiksmingiau prisidėtų prie Europos konkurencingumo didinimo, reikėtų pagal bendrąją programą imtis atitinkamų priemonių, siekiant sukurti tvirtą ir veiksmingą reguliavimo pagrindą intelektinės nuosavybės teisių apsaugai kuo ankstyvesniame mokslinių tyrimų proceso etape; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad norint veiksmingiau pritraukti privačias investicijas ir užtikrinti, kad moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra kuo veiksmingiau prisidėtų prie Europos konkurencingumo didinimo, reikėtų pagal bendrąją programą imtis atitinkamų priemonių, siekiant sukurti tvirtą ir veiksmingą reguliavimo pagrindą intelektinės nuosavybės teisių apsaugai kuo ankstyvesniame mokslinių tyrimų proceso etape;

| 57. | ypač ragina vykdyti mokymo programas visiems galimiems dalyviams, visų pirma valdymo taisyklių taikymo klausimais, ir ragina Komisiją parengti mokymo projektų atrankos ir vertinimo kriterijus atsižvelgiant į kompetencijos ugdymo priemones; ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir padėti valstybių tarnyboms, ypač menkai dalyvaujančių valstybių narių tarnyboms, gerinti jų valdymo sistemas, atlikdama vertinimus ir rengdama šioms institucijoms rekomendacijas kaip pagerinti jų finansavimo paraiškas ir projektų valdymą; |
| --- | --- |

57.

ypač ragina vykdyti mokymo programas visiems galimiems dalyviams, visų pirma valdymo taisyklių taikymo klausimais, ir ragina Komisiją parengti mokymo projektų atrankos ir vertinimo kriterijus atsižvelgiant į kompetencijos ugdymo priemones; ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir padėti valstybių tarnyboms, ypač menkai dalyvaujančių valstybių narių tarnyboms, gerinti jų valdymo sistemas, atlikdama vertinimus ir rengdama šioms institucijoms rekomendacijas kaip pagerinti jų finansavimo paraiškas ir projektų valdymą;

| 58. | pakartoja, kad reikia didelio šuolio norint supaprastinti Europos mokslinių tyrimų finansavimo valdymą; mano, kad svarbiausias supaprastinimo veiksnys yra pereiti nuo dabartinio kontrole grindžiamo prie didesniu pasitikėjimu ir tolerancija rizikai paremto požiūrio, kuris būtų ypač naudingas MVĮ; ragina įgyvendinti visas naujoje bendroje strateginėje programoje nustatytas supaprastinimo priemones, įskaitant didesnę toleruotiną klaidų rizikos ribą, platesnį įprastinės apskaitos praktikos taikymą, vienkartinių ir fiksuoto dydžio išmokų skyrimą (savanorišku pagrindu), paraiškų teikimo ir sutarčių sudarymo procedūrų ir išankstinio finansavimo ir išlaidų tinkamumo taisyklių supaprastinimą, nemenką finansinės ir mokslinės atskaitomybės reikalavimų sumažinimą, laikotarpio iki sutarties pasirašymo sutrumpinimą nustatant jį ne ilgesnį nei 6 mėnesiai ir žymų laiko iki finansavimo paskyrimo ir išmokos išmokėjimo sutrumpinimą, didesnio lankstumo, susijusio su projektų organizavimu ir valdymu ir partnerių pasirinkimu, užtikrinimą dalyviams; |
| --- | --- |

58.

pakartoja, kad reikia didelio šuolio norint supaprastinti Europos mokslinių tyrimų finansavimo valdymą; mano, kad svarbiausias supaprastinimo veiksnys yra pereiti nuo dabartinio kontrole grindžiamo prie didesniu pasitikėjimu ir tolerancija rizikai paremto požiūrio, kuris būtų ypač naudingas MVĮ; ragina įgyvendinti visas naujoje bendroje strateginėje programoje nustatytas supaprastinimo priemones, įskaitant didesnę toleruotiną klaidų rizikos ribą, platesnį įprastinės apskaitos praktikos taikymą, vienkartinių ir fiksuoto dydžio išmokų skyrimą (savanorišku pagrindu), paraiškų teikimo ir sutarčių sudarymo procedūrų ir išankstinio finansavimo ir išlaidų tinkamumo taisyklių supaprastinimą, nemenką finansinės ir mokslinės atskaitomybės reikalavimų sumažinimą, laikotarpio iki sutarties pasirašymo sutrumpinimą nustatant jį ne ilgesnį nei 6 mėnesiai ir žymų laiko iki finansavimo paskyrimo ir išmokos išmokėjimo sutrumpinimą, didesnio lankstumo, susijusio su projektų organizavimu ir valdymu ir partnerių pasirinkimu, užtikrinimą dalyviams;

| 59. | įsitikinęs, kad atliekant supaprastinimą turėtų būti mažėjimo linkme koreguojama finansavimo koeficientų ir netiesioginių išlaidų skaičiavimo metodika visose finansavimo schemose nepanaikinant universitetams, mokslinių tyrimų organizacijoms ir pramonei taikomo diferencijavimo; |
| --- | --- |

59.

įsitikinęs, kad atliekant supaprastinimą turėtų būti mažėjimo linkme koreguojama finansavimo koeficientų ir netiesioginių išlaidų skaičiavimo metodika visose finansavimo schemose nepanaikinant universitetams, mokslinių tyrimų organizacijoms ir pramonei taikomo diferencijavimo;

| 60. | rekomenduoja nustatyti ribotą lengvai suprantamą bendrųjų (administracinių, finansinių ir organizacinių) taisyklių ir principų rinkinį, kurios būtų lengvai suprantamos ir taikomos visoms ES MTTPI programoms ir priemonėms; |
| --- | --- |

60.

rekomenduoja nustatyti ribotą lengvai suprantamą bendrųjų (administracinių, finansinių ir organizacinių) taisyklių ir principų rinkinį, kurios būtų lengvai suprantamos ir taikomos visoms ES MTTPI programoms ir priemonėms;

| 61. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti galimybes lengviau naudotis Europos mokslinių tyrimų programomis, pavyzdžiui, įsteigiant vieną informacinį centrą, nustatant principą „vienas projektas ir (arba) vienas dokumentas“ ir įsteigiant forumą, kuriame būtų galima keistis gerąja patirtimi; atsižvelgdamas į tai, primena, kad reikia lengvai prieinamo vieno informacijos punkto, kuriame potencialiems dalyviams būtų teikiamos konsultacijos ir finansinė parama; kritikuoja būsimų kvietimų teikti pasiūlymus dėl mokslinių tyrimų projektų skaidrumo ir informacijos trūkumą, kurio pasekmė – mokslininkai ir institutai negali tinkamai pasirengti ir taip kliudoma jiems dalyvauti; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti galimybes lengviau naudotis Europos mokslinių tyrimų programomis, pavyzdžiui, įsteigiant vieną informacinį centrą, nustatant principą „vienas projektas ir (arba) vienas dokumentas“ ir įsteigiant forumą, kuriame būtų galima keistis gerąja patirtimi; atsižvelgdamas į tai, primena, kad reikia lengvai prieinamo vieno informacijos punkto, kuriame potencialiems dalyviams būtų teikiamos konsultacijos ir finansinė parama; kritikuoja būsimų kvietimų teikti pasiūlymus dėl mokslinių tyrimų projektų skaidrumo ir informacijos trūkumą, kurio pasekmė – mokslininkai ir institutai negali tinkamai pasirengti ir taip kliudoma jiems dalyvauti;

| 62. | nurodo, kad vykdant nuoseklią politiką, kuria būtų siekiama kurti žiniomis pagrįstą Europos visuomenę, reikia stiprinti švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sąsajas; pabrėžia, kad BSP turėtų būti apimama visa žinių grandinė, pavyzdžiui, plėtojant infrastruktūrą, nustatant standartus, rengiant mokymo programas ir priemones, skirtas svarbiausioms technologijoms remti; skatina bet kokį universitetų, verslo ir mokslinių institutų bendradarbiavimą ir mano, kad įgūdžių ir technologijų perdavimas yra labai svarbus; prašo numatyti praktines priemones siekiant skatinti moksliniais tyrimais sukuriamų technologijų perdavimą taikyti pramonėje – tiek paslaugų, tiek gamybos sektoriuje; |
| --- | --- |

62.

nurodo, kad vykdant nuoseklią politiką, kuria būtų siekiama kurti žiniomis pagrįstą Europos visuomenę, reikia stiprinti švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sąsajas; pabrėžia, kad BSP turėtų būti apimama visa žinių grandinė, pavyzdžiui, plėtojant infrastruktūrą, nustatant standartus, rengiant mokymo programas ir priemones, skirtas svarbiausioms technologijoms remti; skatina bet kokį universitetų, verslo ir mokslinių institutų bendradarbiavimą ir mano, kad įgūdžių ir technologijų perdavimas yra labai svarbus; prašo numatyti praktines priemones siekiant skatinti moksliniais tyrimais sukuriamų technologijų perdavimą taikyti pramonėje – tiek paslaugų, tiek gamybos sektoriuje;

| 63. | ragina vyriausybes aktyviau bendradarbiauti įgyvendinant bendro programavimo priemones, nes taip sustiprėtų bendradarbiavimas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje visoje Europoje; |
| --- | --- |

63.

ragina vyriausybes aktyviau bendradarbiauti įgyvendinant bendro programavimo priemones, nes taip sustiprėtų bendradarbiavimas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje visoje Europoje;

| 64. | nurodo, kad bendrų technologijų iniciatyvų (BTI) ir Europos technologijų platformų (ETP) svarbą, rekomenduoja visoms VPP pasiūlyti bendrą savitą programą, nustatant aiškias ir supaprastintas bendras sąlygas, aiškiai atskiriant privačiojo ir viešojo sektorių vaidmenis; pabrėžia, kad reikia imtis veiksmingų priemonių, kad būtų gerinamas skaidrumas ir laisvos galimybės MVĮ ir viešojo mokslinių tyrimų sektoriui naudotis tokiomis priemonėmis; ragina Komisiją išsamiai įvertinti šiuo metu vykdomų įvairių viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių modernumą, poveikį ir aktualumą ir tik po to jas stiprinti arba remti naujų kūrimąsi, kad būtų galima patobulinti jų valdymą norint užtikrinti aktyvesnį pačių įvairiausių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą tiek nustatant mokslinių tyrimų darbotvarkę, tiek užtikrinant naujokų atėjimą; taip pat yra įsitikinęs, kad šios priemonės turėtų būti aiškiau derinamos su viešaisiais prioritetiniais tikslais (vertinant rezultatus visuomenės ir tvarumo požiūriu) ir jomis siekiama pritraukti realias privačias investicijas; |
| --- | --- |

64.

nurodo, kad bendrų technologijų iniciatyvų (BTI) ir Europos technologijų platformų (ETP) svarbą, rekomenduoja visoms VPP pasiūlyti bendrą savitą programą, nustatant aiškias ir supaprastintas bendras sąlygas, aiškiai atskiriant privačiojo ir viešojo sektorių vaidmenis; pabrėžia, kad reikia imtis veiksmingų priemonių, kad būtų gerinamas skaidrumas ir laisvos galimybės MVĮ ir viešojo mokslinių tyrimų sektoriui naudotis tokiomis priemonėmis; ragina Komisiją išsamiai įvertinti šiuo metu vykdomų įvairių viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių modernumą, poveikį ir aktualumą ir tik po to jas stiprinti arba remti naujų kūrimąsi, kad būtų galima patobulinti jų valdymą norint užtikrinti aktyvesnį pačių įvairiausių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą tiek nustatant mokslinių tyrimų darbotvarkę, tiek užtikrinant naujokų atėjimą; taip pat yra įsitikinęs, kad šios priemonės turėtų būti aiškiau derinamos su viešaisiais prioritetiniais tikslais (vertinant rezultatus visuomenės ir tvarumo požiūriu) ir jomis siekiama pritraukti realias privačias investicijas;

| 65. | pabrėžia, kad BSP turėtų būti patrauklesnis finansavimo mechanizmas privačiojo ir viešojo sektorių subjektams (įskaitant taip pat NVO ir PVO); mano, kad visi didelį poveikį turinčių MTTPI projektų ir Europos technologijų platformų dalyviai turėtų atlikti savo vaidmenį diskutuojant dėl prioritetų ir turėti galimybes naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūromis; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad BSP turėtų būti patrauklesnis finansavimo mechanizmas privačiojo ir viešojo sektorių subjektams (įskaitant taip pat NVO ir PVO); mano, kad visi didelį poveikį turinčių MTTPI projektų ir Europos technologijų platformų dalyviai turėtų atlikti savo vaidmenį diskutuojant dėl prioritetų ir turėti galimybes naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūromis;

Kai kurios kitos bendrosios programos gairės

| 66. | teikia pirmenybę tam, kad būtų pereita prie mokslu paremto požiūrio, ir ragina visuose finansavimo sistemos etapuose pasitikėti mokslininkais ir dalyvių atžvilgiu laikytis didesne tolerancija rizikai paremto požiūrio, įskaitant mokslo ir mokslinių inovacijų vertinimo požiūrį; ragina kitoje bendrojoje programoje rasti tinkamą mokslinių tyrimų finansavimo modelį; |
| --- | --- |

66.

teikia pirmenybę tam, kad būtų pereita prie mokslu paremto požiūrio, ir ragina visuose finansavimo sistemos etapuose pasitikėti mokslininkais ir dalyvių atžvilgiu laikytis didesne tolerancija rizikai paremto požiūrio, įskaitant mokslo ir mokslinių inovacijų vertinimo požiūrį; ragina kitoje bendrojoje programoje rasti tinkamą mokslinių tyrimų finansavimo modelį;

| 67. | mano, kad bendroje strateginėje programoje neturėtų būti orientuojamasi tik į moksliniais tyrimais ar technologijomis paremtas inovacijas, bet turi būti remiami įvairūs inovacijų šaltiniai; pažymi, kad daugelis įmonių, visų pirma MVĮ, naudoja kitus inovacijų šaltinius, pvz., klientus, rinkas, naudotojus ir netgi darbuotojus, ir kad tokio pobūdžio inovacijos dažnai yra praktiškesnės ir orientuotos į konkrečių probleminių klausimų, susijusių su procesais, paslaugomis ir gaminiais, sprendimą, kadangi sprendimo būdus dažnai pasiūlo darbuotojai, kurie yra arčiausiai gamybos proceso, rinkų ir klientų; taigi mano, kad ES turėtų stiprinti į praktiką orientuotas, darbuotojų inicijuojamas inovacijas; |
| --- | --- |

67.

mano, kad bendroje strateginėje programoje neturėtų būti orientuojamasi tik į moksliniais tyrimais ar technologijomis paremtas inovacijas, bet turi būti remiami įvairūs inovacijų šaltiniai; pažymi, kad daugelis įmonių, visų pirma MVĮ, naudoja kitus inovacijų šaltinius, pvz., klientus, rinkas, naudotojus ir netgi darbuotojus, ir kad tokio pobūdžio inovacijos dažnai yra praktiškesnės ir orientuotos į konkrečių probleminių klausimų, susijusių su procesais, paslaugomis ir gaminiais, sprendimą, kadangi sprendimo būdus dažnai pasiūlo darbuotojai, kurie yra arčiausiai gamybos proceso, rinkų ir klientų; taigi mano, kad ES turėtų stiprinti į praktiką orientuotas, darbuotojų inicijuojamas inovacijas;

| 68. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų persvarstytos pridėtinės išlaidos pagal programą „HORIZON 2020“; taigi ragina Komisiją išanalizuoti, kiek procentų pridėtinių išlaidų numatyta 7-oje BP ir pateikti pasiūlymus dėl to, ką daryti, kad jos būtų kuo mažesnės; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų persvarstytos pridėtinės išlaidos pagal programą „HORIZON 2020“; taigi ragina Komisiją išanalizuoti, kiek procentų pridėtinių išlaidų numatyta 7-oje BP ir pateikti pasiūlymus dėl to, ką daryti, kad jos būtų kuo mažesnės;

| 69. | ragina daugiausia dėmesio bendrojoje programoje skirti bendradarbiavimui mokslinių tyrimų srityje (dabartinei Bendradarbiavimo programai), stiprinant sąveikas ir siekiant didinti ir spartinti mokslinių tyrimų projektų, atliekamų bendradarbiaujant su gerą vardą pasaulyje turinčiais partneriais tiek iš ES šalių, tiek iš ES nepriklausančių šalių, poveikį ir sklaidą; mano, kad skiriant finansavimą bendradarbiavimo projektams turėtų būti suteikta daugiau lankstumo parenkant temas (platesnio pobūdžio kvietimai) ir taikomos lengvai suprantamos finansavimo taisyklės, kad būtų galima pritraukti garsių mokslininkų ir patenkinami ir didelių konsorciumų, ir mažesnių grupių poreikiai; mano, kad turėtų būti apimta visa inovacijų grandinė nuo žvalgomųjų tyrimų iki plataus masto parodomosios veiklos ir prireikus tikslinis finansavimas turėtų būti skiriamas sektoriams, kurie turi strateginę viziją, kaip spręsti visuomenės problemas naudojant ilgalaikes investicijas; |
| --- | --- |

69.

ragina daugiausia dėmesio bendrojoje programoje skirti bendradarbiavimui mokslinių tyrimų srityje (dabartinei Bendradarbiavimo programai), stiprinant sąveikas ir siekiant didinti ir spartinti mokslinių tyrimų projektų, atliekamų bendradarbiaujant su gerą vardą pasaulyje turinčiais partneriais tiek iš ES šalių, tiek iš ES nepriklausančių šalių, poveikį ir sklaidą; mano, kad skiriant finansavimą bendradarbiavimo projektams turėtų būti suteikta daugiau lankstumo parenkant temas (platesnio pobūdžio kvietimai) ir taikomos lengvai suprantamos finansavimo taisyklės, kad būtų galima pritraukti garsių mokslininkų ir patenkinami ir didelių konsorciumų, ir mažesnių grupių poreikiai; mano, kad turėtų būti apimta visa inovacijų grandinė nuo žvalgomųjų tyrimų iki plataus masto parodomosios veiklos ir prireikus tikslinis finansavimas turėtų būti skiriamas sektoriams, kurie turi strateginę viziją, kaip spręsti visuomenės problemas naudojant ilgalaikes investicijas;

| 70. | skeptiškai vertina lėšų panaudojimo mokslinių tyrimų kompetencijos centrų kūrimui ir konferencijų bei kitų renginių organizavimui veiksmingumą ir ragina stiprinti elektroninių tinklų kūrimo priemones, skirtas moksliniams tyrimams ir inovacijomis bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaidai internetu; |
| --- | --- |

70.

skeptiškai vertina lėšų panaudojimo mokslinių tyrimų kompetencijos centrų kūrimui ir konferencijų bei kitų renginių organizavimui veiksmingumą ir ragina stiprinti elektroninių tinklų kūrimo priemones, skirtas moksliniams tyrimams ir inovacijomis bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaidai internetu;

| 71. | abejoja, ar dažnai įmanoma finansuoti tik vieną pasiūlymą, gautą pagal vieną kvietimą teikti paraiškas, nes taip švaistomi ištekliai, investuoti į jų rengimą ir vertinimą, kurie verčiau galėtų būti panaudoti puikioms idėjoms finansuoti; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę finansuoti puikius, bet nelaimėjusius pasiūlymus, tam skiriant papildomą biudžetą moksliniams tyrimams (atitinkantį moksliniams tyrimams skiriamą finansavimą), prie kurio prisidėtų ir valstybės narės bei regioniniai ir struktūriniai fondai; |
| --- | --- |

71.

abejoja, ar dažnai įmanoma finansuoti tik vieną pasiūlymą, gautą pagal vieną kvietimą teikti paraiškas, nes taip švaistomi ištekliai, investuoti į jų rengimą ir vertinimą, kurie verčiau galėtų būti panaudoti puikioms idėjoms finansuoti; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę finansuoti puikius, bet nelaimėjusius pasiūlymus, tam skiriant papildomą biudžetą moksliniams tyrimams (atitinkantį moksliniams tyrimams skiriamą finansavimą), prie kurio prisidėtų ir valstybės narės bei regioniniai ir struktūriniai fondai;

| 72. | ragina stiprinti daugiadalykius ir tarpdalykinius mokslinius tyrimus ir pripažinti socialinį mokslinių tyrimų aspektą; atsižvelgdamas į tai, primena, kad didelės socialinės problemos turėtų būti sprendžiamos (be technologinių sprendimo būdų) pasitelkiant Europos socialinių ir humanitarinių mokslų sričių mokslinius tyrimus ir socialines inovacijas, kurie ir toliau išlieka pagrindinė priemonė norint jas sėkmingai spręsti; taigi mano, kad BSP turėtų būti numatyta savarankiška teminė sritis, apimanti socialinius, ekonominius ir humanitarinius mokslus, ir užtikrintas jos įtraukimas į visas programoje numatytas priemones; |
| --- | --- |

72.

ragina stiprinti daugiadalykius ir tarpdalykinius mokslinius tyrimus ir pripažinti socialinį mokslinių tyrimų aspektą; atsižvelgdamas į tai, primena, kad didelės socialinės problemos turėtų būti sprendžiamos (be technologinių sprendimo būdų) pasitelkiant Europos socialinių ir humanitarinių mokslų sričių mokslinius tyrimus ir socialines inovacijas, kurie ir toliau išlieka pagrindinė priemonė norint jas sėkmingai spręsti; taigi mano, kad BSP turėtų būti numatyta savarankiška teminė sritis, apimanti socialinius, ekonominius ir humanitarinius mokslus, ir užtikrintas jos įtraukimas į visas programoje numatytas priemones;

| 73. | norint piliečius ir pilietinę visuomenę sudominti moksliniais tyrimais ir į juos įtraukti, ragina tęsti temą „Mokslas visuomenėje“ ir kaip atskirą programą, ir išplečiant ją horizontaliai, kad ji apimtų didžiąsias socialines problemas; be to, mano, kad Komisija turėtų toliau remti rekomendacijų dėl etikos kūrimą ir platesnę sklaidą ir tolesnį pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) skirtų priemonių rengimą; |
| --- | --- |

73.

norint piliečius ir pilietinę visuomenę sudominti moksliniais tyrimais ir į juos įtraukti, ragina tęsti temą „Mokslas visuomenėje“ ir kaip atskirą programą, ir išplečiant ją horizontaliai, kad ji apimtų didžiąsias socialines problemas; be to, mano, kad Komisija turėtų toliau remti rekomendacijų dėl etikos kūrimą ir platesnę sklaidą ir tolesnį pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) skirtų priemonių rengimą;

| 74. | ragina mokslinių tyrimų prioritetus ir uždavinius nustatyti skaidriau ir kartu su kitais veikėjais, įskaitant mokslininkų bendruomenę, mokslininkus (taip pat ir iš mažesnių mokslinių tyrimų organizacijų), viešąjį sektorių, pilietinės visuomenės organizacijas ir MVĮ, užtikrinant jų subalansuotą dalyvavimą; ragina sukurti specialią platformą PVO ir mokslininkų dialogui apie mokslinių tyrimų prioritetines kryptis konkrečiuose sektoriuose; mano, kad taip pat reikėtų skatinti kurti specialius forumus siekiant aktyvesnės MVĮ ir mokslininkų tarpusavio sąveikos; |
| --- | --- |

74.

ragina mokslinių tyrimų prioritetus ir uždavinius nustatyti skaidriau ir kartu su kitais veikėjais, įskaitant mokslininkų bendruomenę, mokslininkus (taip pat ir iš mažesnių mokslinių tyrimų organizacijų), viešąjį sektorių, pilietinės visuomenės organizacijas ir MVĮ, užtikrinant jų subalansuotą dalyvavimą; ragina sukurti specialią platformą PVO ir mokslininkų dialogui apie mokslinių tyrimų prioritetines kryptis konkrečiuose sektoriuose; mano, kad taip pat reikėtų skatinti kurti specialius forumus siekiant aktyvesnės MVĮ ir mokslininkų tarpusavio sąveikos;

| 75. | mano, kad svarbu vertinti ne tik ekonominę konkrečių mokslinių tyrimų programų naudą, bet ir jų naudą visuomenei, jų etiškumą ir tvarumą ir kad šį vertinimo procesą reikia tobulinti ir plačiau skleisti tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu; pritaria Komisijos iniciatyvoms šioje srityje, pvz., atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų principų rengimui, ir skatina toliau juos skleisti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

75.

mano, kad svarbu vertinti ne tik ekonominę konkrečių mokslinių tyrimų programų naudą, bet ir jų naudą visuomenei, jų etiškumą ir tvarumą ir kad šį vertinimo procesą reikia tobulinti ir plačiau skleisti tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu; pritaria Komisijos iniciatyvoms šioje srityje, pvz., atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų principų rengimui, ir skatina toliau juos skleisti ir įgyvendinti;

| 76. | ragina išlaikyti pusiausvyrą tarp inicijuojamų iš apačios (tokie kaip dabartinė ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) schema) ir inicijavimo iš viršaus (didelės socialinės problemos) projektų, taip pat palengvinti mažesnių inicijuojamų iš apačios projektų įgyvendinimą; mano, kad sumažinus kliūtis vykdyti bendradarbiavimo projektus sustiprėtų mokslinių tyrimų pajėgumai; mano, kad strateginiai prioritetai turėtų būti derinami su kylančiomis problemomis; prašo Komisijos išanalizuoti iš apačios ir iš viršaus inicijuojamų projektų pusiausvyrą ir apsvarstyti juos atsižvelgiant į socialinį ir finansinį aspektus; pabrėžia būtinybę rengiant mokslinių tyrimų darbotvarkę bendradarbiauti ir konsultuotis su mokslininkais, pramonės sektoriumi ir pilietinės visuomenės veikėjais; |
| --- | --- |

76.

ragina išlaikyti pusiausvyrą tarp inicijuojamų iš apačios (tokie kaip dabartinė ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) schema) ir inicijavimo iš viršaus (didelės socialinės problemos) projektų, taip pat palengvinti mažesnių inicijuojamų iš apačios projektų įgyvendinimą; mano, kad sumažinus kliūtis vykdyti bendradarbiavimo projektus sustiprėtų mokslinių tyrimų pajėgumai; mano, kad strateginiai prioritetai turėtų būti derinami su kylančiomis problemomis; prašo Komisijos išanalizuoti iš apačios ir iš viršaus inicijuojamų projektų pusiausvyrą ir apsvarstyti juos atsižvelgiant į socialinį ir finansinį aspektus; pabrėžia būtinybę rengiant mokslinių tyrimų darbotvarkę bendradarbiauti ir konsultuotis su mokslininkais, pramonės sektoriumi ir pilietinės visuomenės veikėjais;

| 77. | mano, kad ateityje remiant mokslinius tyrimus pagrindinį dėmesį reikia skirti mažiems ir vidutiniams projektams; mano, kad mažus ir vidutinius projektus aukštosios mokyklos ir MVĮ gali valdyti lengviau ir su mažesnėmis sąnaudomis; vykdant tokius projektus būtų galima padidinti kol kas mažą teigiamai vertinamų paraiškų skaičių; |
| --- | --- |

77.

mano, kad ateityje remiant mokslinius tyrimus pagrindinį dėmesį reikia skirti mažiems ir vidutiniams projektams; mano, kad mažus ir vidutinius projektus aukštosios mokyklos ir MVĮ gali valdyti lengviau ir su mažesnėmis sąnaudomis; vykdant tokius projektus būtų galima padidinti kol kas mažą teigiamai vertinamų paraiškų skaičių;

| 78. | mano, kad kai esami inovacijų modeliai netenkina tam tikrų visuomenės poreikių, reikia naujomis viešojo licencijavimo schemomis ir inovacijas skatinančiomis premijomis paskatinti vykdyti mokslinius tyrimus tose srityse ir užtikrinti viešųjų išlaidų efektyvumą; ragina Komisiją kuo greičiau pradėti bandomąją iniciatyvą dėl skatinamųjų premijų medicinos sektoriuje; |
| --- | --- |

78.

mano, kad kai esami inovacijų modeliai netenkina tam tikrų visuomenės poreikių, reikia naujomis viešojo licencijavimo schemomis ir inovacijas skatinančiomis premijomis paskatinti vykdyti mokslinius tyrimus tose srityse ir užtikrinti viešųjų išlaidų efektyvumą; ragina Komisiją kuo greičiau pradėti bandomąją iniciatyvą dėl skatinamųjų premijų medicinos sektoriuje;

| 79. | ragina nuosekliai skirti dėmesį visai mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų grandinei taikant skaidrumo taisykles ir užtikrinant aiškų įvairių Komisijos GD, sprendžiančių su mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimu susijusius klausimus, veiksmų koordinavimą; |
| --- | --- |

79.

ragina nuosekliai skirti dėmesį visai mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų grandinei taikant skaidrumo taisykles ir užtikrinant aiškų įvairių Komisijos GD, sprendžiančių su mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimu susijusius klausimus, veiksmų koordinavimą;

| 80. | ragina stiprinti abipusišką tarptautinį bendradarbiavimą, jei reikia, su strateginiais Europos Sąjungos partneriais, įskaitant greitai augančias šalis, pvz., BRIC šalis, siekiant geriau spręsti visuotines problemas; primena, kad trečiųjų šalių mokslininkai būtų paskatinti dalyvauti, jei būtų supaprastintos procedūros ir žymiai sutrumpintas paraiškų nagrinėjimo laikas; pabrėžia, kad kaimyninėse valstybėse reikia didinti mokslinius pajėgumus, remiantis geresniu bendros strateginės programos derinimu su ES kaimynystės politikos priemonėmis; mano, kad veiksmingai gerinti gebėjimų stiprinimą ir užmezgti sąžiningos partnerystės santykius su besivystančiomis šalimis yra svarbiausia siekiant skatinti tvarų jų vystymąsi; |
| --- | --- |

80.

ragina stiprinti abipusišką tarptautinį bendradarbiavimą, jei reikia, su strateginiais Europos Sąjungos partneriais, įskaitant greitai augančias šalis, pvz., BRIC šalis, siekiant geriau spręsti visuotines problemas; primena, kad trečiųjų šalių mokslininkai būtų paskatinti dalyvauti, jei būtų supaprastintos procedūros ir žymiai sutrumpintas paraiškų nagrinėjimo laikas; pabrėžia, kad kaimyninėse valstybėse reikia didinti mokslinius pajėgumus, remiantis geresniu bendros strateginės programos derinimu su ES kaimynystės politikos priemonėmis; mano, kad veiksmingai gerinti gebėjimų stiprinimą ir užmezgti sąžiningos partnerystės santykius su besivystančiomis šalimis yra svarbiausia siekiant skatinti tvarų jų vystymąsi;

| 81. | mano, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis galimo dvejopo naudojimo mokslinių tyrimų srityje neturėtų būti vykdomas su jokia šalimi, kurioje negerbiamos žmogaus teisės, nesilaikoma JT rezoliucijų ir tarptautinės teisės reikalavimų; |
| --- | --- |

81.

mano, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis galimo dvejopo naudojimo mokslinių tyrimų srityje neturėtų būti vykdomas su jokia šalimi, kurioje negerbiamos žmogaus teisės, nesilaikoma JT rezoliucijų ir tarptautinės teisės reikalavimų;

*

* *

| 82. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

82.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0256.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0236.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0401.

(4)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 104.

(5)  B7-0343/2011.

(6)  Žr. 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl moterų ir mokslo 2 dalį. (OL C 279 E, 2009 11 19, p. 40).

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/14

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisEuropos mokyklų sistema

P7_TA(2011)0402

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mokyklų sistemos (2011/2036(INI))

2013/C 56 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui „Europos mokyklų sistema 2009 m.“ (COM(2010)0595), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui „Europos mokyklų sistema 2009 m.“ (COM(2010)0595),

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją, apibrėžiančią Europos mokyklų statutą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją, apibrėžiančią Europos mokyklų statutą (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl Europos mokyklų plėtros galimybių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl Europos mokyklų plėtros galimybių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 723/2004, iš dalies keičiantį Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 723/2004, iš dalies keičiantį Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 3 d. įsigaliojusią Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią Europos Sąjunga ratifikavo 2010 m. gruodžio 23 d., ypač į jos 24 straipsnį (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 3 d. įsigaliojusią Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią Europos Sąjunga ratifikavo 2010 m. gruodžio 23 d., ypač į jos 24 straipsnį (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos mokyklų generalinio sekretoriaus metinę ataskaitą, pateiktą Valdytojui tarybai 2011 m. balandžio 12, 13 ir 14 d. Briuselyje vykusiame jos posėdyje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos mokyklų generalinio sekretoriaus metinę ataskaitą, pateiktą Valdytojui tarybai 2011 m. balandžio 12, 13 ir 14 d. Briuselyje vykusiame jos posėdyje (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0293/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0293/2011),

| A. | kadangi SESV 165 straipsnyje pabrėžiama, kad ES prie geros kokybės švietimo plėtojimo prisideda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir gerbdama jų kultūrų bei kalbų įvairovę, |
| --- | --- |

A.

kadangi SESV 165 straipsnyje pabrėžiama, kad ES prie geros kokybės švietimo plėtojimo prisideda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir gerbdama jų kultūrų bei kalbų įvairovę,

| B. | kadangi 1994 m. Konvencijos dėl Europos mokyklų statuto preambulėje teigiama, kad Europos mokyklų sistema yra sui generis ir yra valstybių narių ir Europos Bendrijų bendradarbiavimo forma, kartu visiškai pripažįstama valstybių narių atsakomybė už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir savo kultūrų bei kalbų įvairovę, |
| --- | --- |

B.

kadangi 1994 m. Konvencijos dėl Europos mokyklų statuto preambulėje teigiama, kad Europos mokyklų sistema yra sui generis ir yra valstybių narių ir Europos Bendrijų bendradarbiavimo forma, kartu visiškai pripažįstama valstybių narių atsakomybė už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir savo kultūrų bei kalbų įvairovę,

| C. | kadangi pagal Konvencijos 1 straipsnį kiti vaikai gali lankyti mokyklas nepažeidžiant apribojimų, kuriuos nustato Valdytojų taryba, kuri pagal Valdytojų tarybos sprendimų sąrašo XII skyriaus II.7 punktą gali suteikti I kategorijos statusą „bet kurios Bendrijos institucijų nutarimu įsteigtos Bendrijos organizacijos darbuotojams ir kitų Valdytojų tarybos pripažintų tarnybų darbuotojams“, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Konvencijos 1 straipsnį kiti vaikai gali lankyti mokyklas nepažeidžiant apribojimų, kuriuos nustato Valdytojų taryba, kuri pagal Valdytojų tarybos sprendimų sąrašo XII skyriaus II.7 punktą gali suteikti I kategorijos statusą „bet kurios Bendrijos institucijų nutarimu įsteigtos Bendrijos organizacijos darbuotojams ir kitų Valdytojų tarybos pripažintų tarnybų darbuotojams“,

| D. | kadangi Europos mokyklos suteikia galimybę mokiniams patvirtinti jų kultūrinę tapatybę ir įgyti mažiausiai dviejų kalbų aukšto lygio žinias, įskaitant jų gimtąją kalbą, kurią mokytis jie skatinami nuo pat mažens, pabrėždamos daugiakultūriškumo ir tarpusavio supratimo bei abipusės pagarbos stiprinimo svarbą, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos mokyklos suteikia galimybę mokiniams patvirtinti jų kultūrinę tapatybę ir įgyti mažiausiai dviejų kalbų aukšto lygio žinias, įskaitant jų gimtąją kalbą, kurią mokytis jie skatinami nuo pat mažens, pabrėždamos daugiakultūriškumo ir tarpusavio supratimo bei abipusės pagarbos stiprinimo svarbą,

| E. | kadangi Europos mokyklos negali būti prilyginamos tarptautinėms mokykloms, nes jos parodo ne tėvų pasirinkimą, kurioje mokykloje mokysis jų vaikai, o siekį užtikrinti vaikų mokymąsi jų gimtąja kalba ir plėtoti europinę pakraipą švietimo srityje, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos mokyklos negali būti prilyginamos tarptautinėms mokykloms, nes jos parodo ne tėvų pasirinkimą, kurioje mokykloje mokysis jų vaikai, o siekį užtikrinti vaikų mokymąsi jų gimtąja kalba ir plėtoti europinę pakraipą švietimo srityje,

| F. | kadangi Europos mokyklų veikimo būdas, nuo įkūrimo paremtas Tarpvyriausybiniu susitarimu, turi būti patobulintas ir jam reikia suteikti tiesinį pagrindą, taip supaprastinant sistemą ir siekiant skaidrumo bei veiksmingumo, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos mokyklų veikimo būdas, nuo įkūrimo paremtas Tarpvyriausybiniu susitarimu, turi būti patobulintas ir jam reikia suteikti tiesinį pagrindą, taip supaprastinant sistemą ir siekiant skaidrumo bei veiksmingumo,

| G. | kadangi 2009 m. balandžio mėn. Valdytojų taryba pritarė Europos mokyklų sistemos reformai, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2009 m. balandžio mėn. Valdytojų taryba pritarė Europos mokyklų sistemos reformai,

| H. | kadangi iš per 50 Europos mokyklų egzistavimo metų įgytos patirties matyti, kad šis švietimo modelis unikalus ir patrauklus; kadangi vienas iš reformos tikslų – suteikti ir kitiems Sąjungos moksleiviams galimybes naudotis šia sistema ir gauti Europos brandos atestatą, kadangi reformos tikslų pasiekti neįmanoma iš esmės nepakeitus jos teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

H.

kadangi iš per 50 Europos mokyklų egzistavimo metų įgytos patirties matyti, kad šis švietimo modelis unikalus ir patrauklus; kadangi vienas iš reformos tikslų – suteikti ir kitiems Sąjungos moksleiviams galimybes naudotis šia sistema ir gauti Europos brandos atestatą, kadangi reformos tikslų pasiekti neįmanoma iš esmės nepakeitus jos teisinio pagrindo,

| I. | kadangi Komisijos ataskaita dėl Europos mokyklų sistemos 2009 m. (6) parodė, kad sisteminės problemos nebuvo išspręstos ir net tapo rimtesnės, pvz., deleguotųjų mokytojų trūkumas, pavėluotai užtikrinta arba neužtikrinta tinkama infrastruktūra mokyklų vietose, o tai daro tiesioginį poveikį švietimo kokybei, moksleivių priėmimo politikai, moksleivių, jų tėvų ir mokytojų gyvenimo kokybei ir finansiniams mokyklų veiklos aspektams, |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisijos ataskaita dėl Europos mokyklų sistemos 2009 m. (6) parodė, kad sisteminės problemos nebuvo išspręstos ir net tapo rimtesnės, pvz., deleguotųjų mokytojų trūkumas, pavėluotai užtikrinta arba neužtikrinta tinkama infrastruktūra mokyklų vietose, o tai daro tiesioginį poveikį švietimo kokybei, moksleivių priėmimo politikai, moksleivių, jų tėvų ir mokytojų gyvenimo kokybei ir finansiniams mokyklų veiklos aspektams,

| J. | kadangi Briuselio ir Liuksemburgo mokykloms trūksta patalpų bei infrastruktūros ir kad dėl to nukenčia mokymo kokybė ir į mokyklas negali patekti vaikai, kurių tėvai nedirba institucijose; kadangi yra būtina užtikrinti, kad visiems mokiniams būtų suteikta tokia pati mokymo kokybė, nepaisant jų gimtosios kalbos, mokyklos vietos ar kategorijos, |
| --- | --- |

J.

kadangi Briuselio ir Liuksemburgo mokykloms trūksta patalpų bei infrastruktūros ir kad dėl to nukenčia mokymo kokybė ir į mokyklas negali patekti vaikai, kurių tėvai nedirba institucijose; kadangi yra būtina užtikrinti, kad visiems mokiniams būtų suteikta tokia pati mokymo kokybė, nepaisant jų gimtosios kalbos, mokyklos vietos ar kategorijos,

| K. | kadangi pagrindinis 2009 m. vykdytos Europos mokyklų reformos tikslas buvo atverti Europos mokyklas platesnei ir įvairesnei visuomenei ir sykiu užtikrinti ilgalaikį šios sistemos perspektyvumą, |
| --- | --- |

K.

kadangi pagrindinis 2009 m. vykdytos Europos mokyklų reformos tikslas buvo atverti Europos mokyklas platesnei ir įvairesnei visuomenei ir sykiu užtikrinti ilgalaikį šios sistemos perspektyvumą,

| L. | kadangi reikėtų valstybes nares skatinti taikyti mokymo modelį, kuriuo grindžiamos Europos mokyklos, nes tai sukuria pridėtinę vertę, ir padaryti jį neatskiriama valstybių narių švietimo sistemų dalimi, |
| --- | --- |

L.

kadangi reikėtų valstybes nares skatinti taikyti mokymo modelį, kuriuo grindžiamos Europos mokyklos, nes tai sukuria pridėtinę vertę, ir padaryti jį neatskiriama valstybių narių švietimo sistemų dalimi,

| M. | kadangi įvairių kultūrų ir skirtingomis kalbomis kalbančius mokinius, kurių gabumai ir gebėjimai gali labai skirtis, sunku suburti į vieną mokymo sistemą, pagal kurią baigę mokslus visi gauna vienodą diplomą – Europos brandos atestatą, ir kadangi pripažįstama, kad reikia numatyti pagalbą mokiniams, turintiems specialių ugdymo poreikių (angl. SEN), |
| --- | --- |

M.

kadangi įvairių kultūrų ir skirtingomis kalbomis kalbančius mokinius, kurių gabumai ir gebėjimai gali labai skirtis, sunku suburti į vieną mokymo sistemą, pagal kurią baigę mokslus visi gauna vienodą diplomą – Europos brandos atestatą, ir kadangi pripažįstama, kad reikia numatyti pagalbą mokiniams, turintiems specialių ugdymo poreikių (angl. SEN),

| N. | pripažindamas, kad reikia numatyti sukurti atskirą mokyklos baigimo diplomą, kad moksleiviams, kurie orientuojasi į mokymą, kuriuo įgyjama profesija, būtų įteikiami ne Europos brandos atestato diplomai, |
| --- | --- |

N.

pripažindamas, kad reikia numatyti sukurti atskirą mokyklos baigimo diplomą, kad moksleiviams, kurie orientuojasi į mokymą, kuriuo įgyjama profesija, būtų įteikiami ne Europos brandos atestato diplomai,

| O. | kadangi 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paprašė pradėti įgyvendinti bandomąjį projektą dėl išteklių centro moksleiviams, turintiems specialių ugdymo poreikių, kad šiuo tikslu 2008 m. ES biudžete buvo skirta 200 000 EUR suma ir kad ši suma galiausiai buvo panaudota tyrimui dėl moksleivių, turinčių specialių ugdymo poreikių, mokymo politikos ir praktikos Europos mokyklose, finansuoti, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paprašė pradėti įgyvendinti bandomąjį projektą dėl išteklių centro moksleiviams, turintiems specialių ugdymo poreikių, kad šiuo tikslu 2008 m. ES biudžete buvo skirta 200 000 EUR suma ir kad ši suma galiausiai buvo panaudota tyrimui dėl moksleivių, turinčių specialių ugdymo poreikių, mokymo politikos ir praktikos Europos mokyklose, finansuoti,

| P. | primindamas, kad Konvencijos, kuria apibrėžiamas Europos mokyklų statutas, 4 straipsnyje nurodyta, kad siekiant suburti mokinius iš įvairių kalbų skyrių ir stiprinti jų tarpusavio supratimą bei tobulinti kalbų žinias, kai kurios pamokos, jei leis aplinkybės, vyks visomis Bendrijos kalbomis, sujungiant to paties lygio klases, |
| --- | --- |

P.

primindamas, kad Konvencijos, kuria apibrėžiamas Europos mokyklų statutas, 4 straipsnyje nurodyta, kad siekiant suburti mokinius iš įvairių kalbų skyrių ir stiprinti jų tarpusavio supratimą bei tobulinti kalbų žinias, kai kurios pamokos, jei leis aplinkybės, vyks visomis Bendrijos kalbomis, sujungiant to paties lygio klases,

| Q. | kadangi pagal Konvencijos, kuria apibrėžiamas Europos mokyklų statutas, 25 straipsnį, Europos mokyklos iš esmės finansuojamos iš valstybių narių įnašų, teikiamų komandiruojant mokytojus, o tai sudaro 21 proc. 2010 m. Europos mokyklų biudžeto, ir ES išlyginamojo įnašo, skirto skirtumui tarp mokyklų išlaidų bendros sumos ir kitų bendrųjų pajamų bendros sumos padengti, o tai sudaro 58 proc. 2010 m. Europos mokyklų biudžeto; kadangi Europos mokyklų biudžetas per Valdytojų tarybą taip pat priklauso nuo tarpvyriausybinių valdžios institucijų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi pagal Konvencijos, kuria apibrėžiamas Europos mokyklų statutas, 25 straipsnį, Europos mokyklos iš esmės finansuojamos iš valstybių narių įnašų, teikiamų komandiruojant mokytojus, o tai sudaro 21 proc. 2010 m. Europos mokyklų biudžeto, ir ES išlyginamojo įnašo, skirto skirtumui tarp mokyklų išlaidų bendros sumos ir kitų bendrųjų pajamų bendros sumos padengti, o tai sudaro 58 proc. 2010 m. Europos mokyklų biudžeto; kadangi Europos mokyklų biudžetas per Valdytojų tarybą taip pat priklauso nuo tarpvyriausybinių valdžios institucijų,

| R. | kadangi 25 straipsnyje nurodyta, kad Europos mokyklų biudžetas gali būti sudaromas iš finansinių įnašų, dėl kurių Valdytojų taryba vieningai priima sprendimą, |
| --- | --- |

R.

kadangi 25 straipsnyje nurodyta, kad Europos mokyklų biudžetas gali būti sudaromas iš finansinių įnašų, dėl kurių Valdytojų taryba vieningai priima sprendimą,

| S. | kadangi ekonominė krizė turėjo poveikį Europos mokyklų finansavimui ir todėl Komisija paragino vykdyti reformas, kuriomis siekiama mokyklų išlaidų valdymą padaryti veiksmingesnį, ir tai neturėtų daryti įtakos pažeidžiamų vaikų, turinčių mokymosi sunkumų ir specialių poreikių, mokymui bei paveikti mokymosi gimtąja kalba arba sumažinti mokymą kitomis nei prancūzų, vokiečių ir anglų kalbomis, |
| --- | --- |

S.

kadangi ekonominė krizė turėjo poveikį Europos mokyklų finansavimui ir todėl Komisija paragino vykdyti reformas, kuriomis siekiama mokyklų išlaidų valdymą padaryti veiksmingesnį, ir tai neturėtų daryti įtakos pažeidžiamų vaikų, turinčių mokymosi sunkumų ir specialių poreikių, mokymui bei paveikti mokymosi gimtąja kalba arba sumažinti mokymą kitomis nei prancūzų, vokiečių ir anglų kalbomis,

| T. | kadangi po dviejų neseniai įvykusių ES plėtros etapų vis daugėja mokinių, neturinčių savo kalbos skyriaus (SWALS), bet jie neturi būti baudžiami už tai, kad neturi kalbos skyriaus, |
| --- | --- |

T.

kadangi po dviejų neseniai įvykusių ES plėtros etapų vis daugėja mokinių, neturinčių savo kalbos skyriaus (SWALS), bet jie neturi būti baudžiami už tai, kad neturi kalbos skyriaus,

| U. | kadangi moksleivių skaičiaus Europos mokyklose padidėjimas yra tiesiogiai susijęs su ES institucijų įdarbinimo politika po 2004 m., kurią taikant buvo įdarbinti jaunesni nei 30 metų darbuotojai, tuo pat metu šie jauni pareigūnai sukūrė šeimas ir vėliau savo vaikus pradėjo leisti į Europos mokyklas, |
| --- | --- |

U.

kadangi moksleivių skaičiaus Europos mokyklose padidėjimas yra tiesiogiai susijęs su ES institucijų įdarbinimo politika po 2004 m., kurią taikant buvo įdarbinti jaunesni nei 30 metų darbuotojai, tuo pat metu šie jauni pareigūnai sukūrė šeimas ir vėliau savo vaikus pradėjo leisti į Europos mokyklas,

| V. | kadangi mokiniams, neturintiems savo kalbos skyriaus, suteikiama parama mokymuisi to skyriaus, kuriam jie priklauso, kalba, kad jie galėtų dalyvauti pamokose ir lankyti gimtosios kalbos pamokas; bent jau kelias valandas per savaitę, siekiant, kad jie nors labai minimaliai išlaikytų ryšius su gimtąja kalba ir kultūra, |
| --- | --- |

V.

kadangi mokiniams, neturintiems savo kalbos skyriaus, suteikiama parama mokymuisi to skyriaus, kuriam jie priklauso, kalba, kad jie galėtų dalyvauti pamokose ir lankyti gimtosios kalbos pamokas; bent jau kelias valandas per savaitę, siekiant, kad jie nors labai minimaliai išlaikytų ryšius su gimtąja kalba ir kultūra,

| W. | kadangi 2004 m. buvo numatytas iš pareigūnų darbo užmokesčio atskaičiuojamas specialus mokestis, kuris skirtas inter alia Europos mokykloms finansuoti ir kuriuo siekiama parodyti socialinės politikos, darbo sąlygų gerinimo ir Europos mokyklų išlaidas, |
| --- | --- |

W.

kadangi 2004 m. buvo numatytas iš pareigūnų darbo užmokesčio atskaičiuojamas specialus mokestis, kuris skirtas inter alia Europos mokykloms finansuoti ir kuriuo siekiama parodyti socialinės politikos, darbo sąlygų gerinimo ir Europos mokyklų išlaidas,

Bendrosios aplinkybės

| 1. | apgailestauja, kad Europos mokyklos dažnai klaidingai prilyginamos elitinėms mokyklos ir laikomos prabanga, o ne būtinybe, nors jų uždavinys – suteikti išsilavinimą gimtąja kalba mokiniams, kurių tėvai gali būti priversti keisti darbo vietą arba grįžti į savo kilmės šalį, taip pat plėtoti europinę dimensiją mokymo srityje; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja, kad Europos mokyklos dažnai klaidingai prilyginamos elitinėms mokyklos ir laikomos prabanga, o ne būtinybe, nors jų uždavinys – suteikti išsilavinimą gimtąja kalba mokiniams, kurių tėvai gali būti priversti keisti darbo vietą arba grįžti į savo kilmės šalį, taip pat plėtoti europinę dimensiją mokymo srityje;

| 2. | primena, kad taikant šią specifinę mokymo sistemą mokiniai turi galimybę mokytis visus dalykus (ypač tiksliuosius mokslus) jų gimtąja kalba, padedant kvalifikuotiems mokytojams, o tuo atveju, jei mokiniai neturi savo kalbos skyriaus, jie turi galimybę naudotis reikalinga mokymosi pagalba ir lankyti pamokas, kuriomis siekiama išlaikyti gimtąją kalbą; |
| --- | --- |

2.

primena, kad taikant šią specifinę mokymo sistemą mokiniai turi galimybę mokytis visus dalykus (ypač tiksliuosius mokslus) jų gimtąja kalba, padedant kvalifikuotiems mokytojams, o tuo atveju, jei mokiniai neturi savo kalbos skyriaus, jie turi galimybę naudotis reikalinga mokymosi pagalba ir lankyti pamokas, kuriomis siekiama išlaikyti gimtąją kalbą;

Europos brandos atestato sistemos organizavimas ir populiarinimas

| 3. | mano, kad ši speciali švietimo sistema leidžia mokiniams visus dalykus mokytis daugiakultūrėje ir daugiakalbėje aplinkoje, su kvalifikuotais mokytojais, išsaugant savo gimtąją kalbą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad ši speciali švietimo sistema leidžia mokiniams visus dalykus mokytis daugiakultūrėje ir daugiakalbėje aplinkoje, su kvalifikuotais mokytojais, išsaugant savo gimtąją kalbą;

| 4. | laikosi nuomonės, kad Europos mokykla yra puikus mokomasis modelis, pagrįstas išbandytu ir patikrintu mokymo požiūriu, kuris turi tapti vienu iš geriausių galimų mokymo formų Europoje pavyzdžių, pagrįstu Europos kultūros, vertybių ir kalbų skleidimu, ir kadangi tam tikrų šio modelio elementų pvz., užsienio kalbų žinių akcentavimo, įtraukimas į nacionalines ir regiono mokymo sistemas sudarytų palankias sąlygas profesiniam judumui ir padėtų skatinti daugiakalbystę bei Europos integraciją; |
| --- | --- |

4.

laikosi nuomonės, kad Europos mokykla yra puikus mokomasis modelis, pagrįstas išbandytu ir patikrintu mokymo požiūriu, kuris turi tapti vienu iš geriausių galimų mokymo formų Europoje pavyzdžių, pagrįstu Europos kultūros, vertybių ir kalbų skleidimu, ir kadangi tam tikrų šio modelio elementų pvz., užsienio kalbų žinių akcentavimo, įtraukimas į nacionalines ir regiono mokymo sistemas sudarytų palankias sąlygas profesiniam judumui ir padėtų skatinti daugiakalbystę bei Europos integraciją;

| 5. | mano, kad Europos mokyklos atlieka svarbų vaidmenį savo bendruomenėse; |
| --- | --- |

5.

mano, kad Europos mokyklos atlieka svarbų vaidmenį savo bendruomenėse;

| 6. | mano, kad Europos mokyklų uždavinys turėtų būti ir daugiakultūriškumo bei daugiakalbystės skatinimas, be to, jos turėtų būti pavyzdžiu skatinant tarptautiniu mastu mažiau naudojamas kalbas; mano, kad dėl mažo mokinių, kuriems reikalingas mokymas atitinkama kalba, skaičiaus neturėtų būti nutrauktas mokymas ta kalba, turint omenyje, jog mokymas gimtąja kalba yra pagrindinis Europos mokyklų principas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Europos mokyklų uždavinys turėtų būti ir daugiakultūriškumo bei daugiakalbystės skatinimas, be to, jos turėtų būti pavyzdžiu skatinant tarptautiniu mastu mažiau naudojamas kalbas; mano, kad dėl mažo mokinių, kuriems reikalingas mokymas atitinkama kalba, skaičiaus neturėtų būti nutrauktas mokymas ta kalba, turint omenyje, jog mokymas gimtąja kalba yra pagrindinis Europos mokyklų principas;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, jog Europos mokyklų mokymo programą reikia geriau suderinti su nacionalinių švietimo sistemų programomis, kad būtų palengvinta į savo kilmės šalis grįžtančių mokinių reintegracija; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, jog Europos mokyklų mokymo programą reikia geriau suderinti su nacionalinių švietimo sistemų programomis, kad būtų palengvinta į savo kilmės šalis grįžtančių mokinių reintegracija;

| 8. | mano, kad taikant biudžeto apribojimus, kuriuos tenka patirti mokykloms, reikia kartu padidinti mokyklų savarankiškumą valdymo srityje, pvz., suteikiant galimybę mokykloms susirasti kitų finansavimo šaltinių, ir priimti daugiau priemonių, siekiant įgyvendinti šį savarankiškumą pagal 2009 m. reformos nustatytus tikslus; taip pat mano, kad organizacinė reforma, kuri turi būti įgyvendinta, neturi neigiamai paveikti pagrindinių Europos mokyklų principų; |
| --- | --- |

8.

mano, kad taikant biudžeto apribojimus, kuriuos tenka patirti mokykloms, reikia kartu padidinti mokyklų savarankiškumą valdymo srityje, pvz., suteikiant galimybę mokykloms susirasti kitų finansavimo šaltinių, ir priimti daugiau priemonių, siekiant įgyvendinti šį savarankiškumą pagal 2009 m. reformos nustatytus tikslus; taip pat mano, kad organizacinė reforma, kuri turi būti įgyvendinta, neturi neigiamai paveikti pagrindinių Europos mokyklų principų;

| 9. | mano, kad didesnis kiekvienos mokymo įstaigos savarankiškumas biudžeto klausimais gali būti tinkamas atsakymas siekiant užtikrinti, kad būtų geriau valdomi Europos mokykloms skiriami ištekliai; pabrėžia, kad tai turi būti įgyvendinta tik po Komisijos įvertinimo siekiant užtikrinti, kad didesnis savarankiškumas būtų naudingas mokykloms; |
| --- | --- |

9.

mano, kad didesnis kiekvienos mokymo įstaigos savarankiškumas biudžeto klausimais gali būti tinkamas atsakymas siekiant užtikrinti, kad būtų geriau valdomi Europos mokykloms skiriami ištekliai; pabrėžia, kad tai turi būti įgyvendinta tik po Komisijos įvertinimo siekiant užtikrinti, kad didesnis savarankiškumas būtų naudingas mokykloms;

| 10. | pabrėžia, kad Europos mokyklų sistemos padėtis teisiniu požiūriu šiuo metu kebli, mokyklų vadovybės priimtų dokumentų teisinis ir jurisdikcinis statusas neaiškus, nėra pakankamai galimybių užginčyti šių dokumentų nacionaliniuose teismuose, taip pat nėra galimybės kreiptis į Europos ombudsmeną; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad Europos mokyklų sistemos padėtis teisiniu požiūriu šiuo metu kebli, mokyklų vadovybės priimtų dokumentų teisinis ir jurisdikcinis statusas neaiškus, nėra pakankamai galimybių užginčyti šių dokumentų nacionaliniuose teismuose, taip pat nėra galimybės kreiptis į Europos ombudsmeną;

| 11. | mano, kad dabartinis tarpvyriausybinis teisinis Europos mokyklų statusas pasiekė ribas ir jį reikia iš esmės keisti; mano, kad keičiant statusą reikėtų sudaryti sąlygas Sąjungai remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus, neperžengiant jų kompetencijos ribų, taip pat šiuo tikslu patvirtinti teisiškai privalomus dokumentus pagal SESV 2 ir 6 straipsnius; |
| --- | --- |

11.

mano, kad dabartinis tarpvyriausybinis teisinis Europos mokyklų statusas pasiekė ribas ir jį reikia iš esmės keisti; mano, kad keičiant statusą reikėtų sudaryti sąlygas Sąjungai remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus, neperžengiant jų kompetencijos ribų, taip pat šiuo tikslu patvirtinti teisiškai privalomus dokumentus pagal SESV 2 ir 6 straipsnius;

| 12. | pabrėžia, kad būtina Europos mokykloms suteikti tinkamą teisinį pagrindą, susijusį su ES kompetencijos sritimis, ir tikisi, kad Komisijos Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas kartu su Parlamento Kultūros ir švietimo komitetu, atsakingu už Europos mokyklų sistemos skatinimą, pagal Darbo tvarkos taisyklių VII priedą, dalyvaus visose diskusijose šia tema ir svarstymuose dėl mokyklų ateities; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad būtina Europos mokykloms suteikti tinkamą teisinį pagrindą, susijusį su ES kompetencijos sritimis, ir tikisi, kad Komisijos Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas kartu su Parlamento Kultūros ir švietimo komitetu, atsakingu už Europos mokyklų sistemos skatinimą, pagal Darbo tvarkos taisyklių VII priedą, dalyvaus visose diskusijose šia tema ir svarstymuose dėl mokyklų ateities;

| 13. | mano, kad Europos mokyklas turėtų prižiūrėti Sąjunga; mano, kad tam tinkamas teisinis pagrindas būtų SESV 165 straipsnis, kuriame teigiama: „Sąjunga prie geros kokybės švietimo plėtojimo prisideda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir gerbdama jų kultūrų bei kalbų įvairovę“ ir toliau nurodo Sąjungos veiksmų tikslus, kurie atitinka Europos mokyklų tikslus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad Europos mokyklas turėtų prižiūrėti Sąjunga; mano, kad tam tinkamas teisinis pagrindas būtų SESV 165 straipsnis, kuriame teigiama: „Sąjunga prie geros kokybės švietimo plėtojimo prisideda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir gerbdama jų kultūrų bei kalbų įvairovę“ ir toliau nurodo Sąjungos veiksmų tikslus, kurie atitinka Europos mokyklų tikslus;

| 14. | rekomenduoja Valdytojų tarybai labiau iš anksto numatyti infrastruktūros reikalavimus ir imtis priemonių, kurios sudarytų sąlygas patenkinti realią Europos mokyklų paklausą; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti II ir III tipų mokyklų plėtrą; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja Valdytojų tarybai labiau iš anksto numatyti infrastruktūros reikalavimus ir imtis priemonių, kurios sudarytų sąlygas patenkinti realią Europos mokyklų paklausą; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti II ir III tipų mokyklų plėtrą;

| 15. | skatina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas, turinčias teisėkūros kompetenciją švietimo srityje, populiarinti Europos mokyklų modelį savo teritorijoje, organizuojant informavimo kampanijas apie Europos švietimą, skatinant Europos brandos atestato įsigijimą ir kuriant bandomąsias mokymo įstaigas, kaip tai numatyta pagal 2009 m. reformoje nurodytus atidarymo tikslus, siekiant įvairiose valstybėse narėse mokiniams suteikti galimybę baigti Europos mokslus ir gauti Europos brandos atestatą; |
| --- | --- |

15.

skatina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas, turinčias teisėkūros kompetenciją švietimo srityje, populiarinti Europos mokyklų modelį savo teritorijoje, organizuojant informavimo kampanijas apie Europos švietimą, skatinant Europos brandos atestato įsigijimą ir kuriant bandomąsias mokymo įstaigas, kaip tai numatyta pagal 2009 m. reformoje nurodytus atidarymo tikslus, siekiant įvairiose valstybėse narėse mokiniams suteikti galimybę baigti Europos mokslus ir gauti Europos brandos atestatą;

| 16. | kviečia valstybes nares bendradarbiauti rengiant savo nacionalines mokymo programas, ruošiant visoms Sąjungos mokykloms bendras mokymo programas, tokiu būdu labiau suderinant nacionalines sistemas ir Europos mokyklos sistemą; pabrėžia ypatingą kalbų, istorijos ir geografijos mokymo programų vaidmenį skatinant bendrą Europos tapatybės jausmą; dar kartą prašo valstybių narių skatinti, kad į kurį nors bakalaureato ar lygiavertį kursą būtų įtrauktas specialus dalykas apie Europos Sąjungos bei jos institucijų istoriją, tikslus ir veikimą, taip padedant jaunuolius labiau įsitraukti į Europos integracijos procesą; |
| --- | --- |

16.

kviečia valstybes nares bendradarbiauti rengiant savo nacionalines mokymo programas, ruošiant visoms Sąjungos mokykloms bendras mokymo programas, tokiu būdu labiau suderinant nacionalines sistemas ir Europos mokyklos sistemą; pabrėžia ypatingą kalbų, istorijos ir geografijos mokymo programų vaidmenį skatinant bendrą Europos tapatybės jausmą; dar kartą prašo valstybių narių skatinti, kad į kurį nors bakalaureato ar lygiavertį kursą būtų įtrauktas specialus dalykas apie Europos Sąjungos bei jos institucijų istoriją, tikslus ir veikimą, taip padedant jaunuolius labiau įsitraukti į Europos integracijos procesą;

| 17. | kviečia valstybes nares toliau išlaikyti bendrą požiūrį į tai, kaip geriausiai galima įgyvendinti sistemos atvėrimo tikslus; |
| --- | --- |

17.

kviečia valstybes nares toliau išlaikyti bendrą požiūrį į tai, kaip geriausiai galima įgyvendinti sistemos atvėrimo tikslus;

| 18. | rekomenduoja valstybėms narėms propaguoti savo švietimo sistemose kai kurias idėjas, perimtas iš Europos mokyklų sistemos, kad nuo pat mažumės būtų skatinamas ES pilietybės formavimas; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja valstybėms narėms propaguoti savo švietimo sistemose kai kurias idėjas, perimtas iš Europos mokyklų sistemos, kad nuo pat mažumės būtų skatinamas ES pilietybės formavimas;

| 19. | ragina centrinę registravimo tarnybą sukurti mainų forumą visiems tėvams, kurie negavo vietos savo vaikams pasirinktoje mokykloje, kad jie galėtų perkelti vaiką į norimą mokyklą, apsikeičiant su kitu mokiniu; |
| --- | --- |

19.

ragina centrinę registravimo tarnybą sukurti mainų forumą visiems tėvams, kurie negavo vietos savo vaikams pasirinktoje mokykloje, kad jie galėtų perkelti vaiką į norimą mokyklą, apsikeičiant su kitu mokiniu;

| 20. | primena, kad pagal Konvencijos, apibrėžiančios Europos mokyklų statutą, 5 straipsnį studentai, turintys Europos brandos atestatą, gali paduoti pareiškimus į bet kokį ES esantį universitetą, tokiomis pat teisėmis, kaip ir tos valstybės narės piliečiai, turintys lygiavertę kvalifikaciją, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų laikomasi susijusių nuostatų, tokiu būdu Europos brandos atestatas yra automatiškai pripažįstamas visose valstybėse narėse, taip išvengiant bet kokios diskriminacijos tarp Europos mokyklos mokinių ir tų, kurie turi atitinkamą nacionalinį brandos atestatą; |
| --- | --- |

20.

primena, kad pagal Konvencijos, apibrėžiančios Europos mokyklų statutą, 5 straipsnį studentai, turintys Europos brandos atestatą, gali paduoti pareiškimus į bet kokį ES esantį universitetą, tokiomis pat teisėmis, kaip ir tos valstybės narės piliečiai, turintys lygiavertę kvalifikaciją, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų laikomasi susijusių nuostatų, tokiu būdu Europos brandos atestatas yra automatiškai pripažįstamas visose valstybėse narėse, taip išvengiant bet kokios diskriminacijos tarp Europos mokyklos mokinių ir tų, kurie turi atitinkamą nacionalinį brandos atestatą;

| 21. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi jų universitetai ir aukštojo mokslo įstaigos pripažindamos mokinių iš Europos mokyklų išsilavinimą taikytų tuos pačius reikalavimus, kaip ir mokinių iš nacionalinių mokyklų atveju, ir šiems mokiniams būtų taikoma tokia pati vertinimo sistema tam, kad jiems siekiant aukštojo mokslo būtų užtikrintos lygios galimybės; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi jų universitetai ir aukštojo mokslo įstaigos pripažindamos mokinių iš Europos mokyklų išsilavinimą taikytų tuos pačius reikalavimus, kaip ir mokinių iš nacionalinių mokyklų atveju, ir šiems mokiniams būtų taikoma tokia pati vertinimo sistema tam, kad jiems siekiant aukštojo mokslo būtų užtikrintos lygios galimybės;

| 22. | ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas, turinčias teisėkūros kompetenciją švietimo srityje, atitinkamai daliai jų sistemai priklausančių valstybinių mokyklų suteikti galimybę vidurinę mokyklą baigusiems mokiniams išduoti Europos brandos atestatus; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas, turinčias teisėkūros kompetenciją švietimo srityje, atitinkamai daliai jų sistemai priklausančių valstybinių mokyklų suteikti galimybę vidurinę mokyklą baigusiems mokiniams išduoti Europos brandos atestatus;

| 23. | ragina Valdytojų tarybą aktyviau plėtoti Europos mokyklas, remiantis geriausių mokymo sistemų pasaulyje, nustatytų PISA tyrimais, pavyzdžiu ir skatina Europos mokyklas ir nacionalines mokyklas giminiuotis, nes taip galima gerinti moksleivių ir mokytojų mainus ir pagal programą „Comenius“ susipažinti su kitų valstybių narių Europos mokyklų sistemomis; |
| --- | --- |

23.

ragina Valdytojų tarybą aktyviau plėtoti Europos mokyklas, remiantis geriausių mokymo sistemų pasaulyje, nustatytų PISA tyrimais, pavyzdžiu ir skatina Europos mokyklas ir nacionalines mokyklas giminiuotis, nes taip galima gerinti moksleivių ir mokytojų mainus ir pagal programą „Comenius“ susipažinti su kitų valstybių narių Europos mokyklų sistemomis;

Biudžeto aspektai

| 24. | pažymi, kad pajamos išlieka tokios pačios arba mažėja būtent dėl to, kad nuo šiol dėl vietų trūkumo nepriimami organizacijų, su kuriomis pasirašytos sutartys, darbuotojų ir Bendrijos institucijose nedirbančių asmenų vaikai ir ragina ieškoti naujų sprendimų atsižvelgiant į naujus turimus finansinius šaltinius, gaunamus dėl darbuotojų iš privataus sektoriaus, taip pat kitų tarptautinių institucijų, judumo; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad pajamos išlieka tokios pačios arba mažėja būtent dėl to, kad nuo šiol dėl vietų trūkumo nepriimami organizacijų, su kuriomis pasirašytos sutartys, darbuotojų ir Bendrijos institucijose nedirbančių asmenų vaikai ir ragina ieškoti naujų sprendimų atsižvelgiant į naujus turimus finansinius šaltinius, gaunamus dėl darbuotojų iš privataus sektoriaus, taip pat kitų tarptautinių institucijų, judumo;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina optimizuoti šių mokyklų valdymo sąnaudas, tačiau pabrėžia, kad mėginant sumažinti išlaidas neturi kilti klausimų dėl pagrindinių principų, kuriais grindžiamas Europos mokyklų modelis, pvz., tokių kaip dėstymas gimtąja kalba, kai dėsto gimtakalbiai mokytojai, ir neturėtų nukentėti pagrindinės mokymo programos, pvz., tiksliųjų mokslų arba matematikos, ir neblogėti mokymo kokybė; pabrėžia, kad turi būti užtikrintos vienodos ir lygiavertės mokymo sąlygos visų Europos mokyklų kalbinių bendruomenių vaikams; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina optimizuoti šių mokyklų valdymo sąnaudas, tačiau pabrėžia, kad mėginant sumažinti išlaidas neturi kilti klausimų dėl pagrindinių principų, kuriais grindžiamas Europos mokyklų modelis, pvz., tokių kaip dėstymas gimtąja kalba, kai dėsto gimtakalbiai mokytojai, ir neturėtų nukentėti pagrindinės mokymo programos, pvz., tiksliųjų mokslų arba matematikos, ir neblogėti mokymo kokybė; pabrėžia, kad turi būti užtikrintos vienodos ir lygiavertės mokymo sąlygos visų Europos mokyklų kalbinių bendruomenių vaikams;

| 26. | prašo Europos Sąjungos nustatyti tokį savo biudžeto įnašą, kad būtų paisoma minėtųjų principų ir kad būtų tinkamai rūpinamasi moksleiviais, kurie turi specialiųjų ugdymo poreikių, arba kitų mokymosi sunkumų, dėl kurių reikia taikyti specialią pagalbą, ir pateikti nuoseklų lėšų paskirstymą specialių ugdymo poreikių turintiems moksleiviams siekiant užtikrinti optimalų šių lėšų panaudojimą; ragina Komisiją, prieš priimant sprendimą dėl bet kokių biudžeto pakeitimų, kartu su mokyklomis ir tėvų ir (arba) mokytojų asociacijomis parengti įvairių sistemos racionalizavimo variantų poveikio vertinimą, taip pat išnagrinėti mokymo aspektus; |
| --- | --- |

26.

prašo Europos Sąjungos nustatyti tokį savo biudžeto įnašą, kad būtų paisoma minėtųjų principų ir kad būtų tinkamai rūpinamasi moksleiviais, kurie turi specialiųjų ugdymo poreikių, arba kitų mokymosi sunkumų, dėl kurių reikia taikyti specialią pagalbą, ir pateikti nuoseklų lėšų paskirstymą specialių ugdymo poreikių turintiems moksleiviams siekiant užtikrinti optimalų šių lėšų panaudojimą; ragina Komisiją, prieš priimant sprendimą dėl bet kokių biudžeto pakeitimų, kartu su mokyklomis ir tėvų ir (arba) mokytojų asociacijomis parengti įvairių sistemos racionalizavimo variantų poveikio vertinimą, taip pat išnagrinėti mokymo aspektus;

| 27. | mano, kad reikėtų greitu laiku įvykdyti Europos Sąjungos įsipareigojimus, tuo pat metu atsižvelgiant į biudžeto mažinamą tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu; pažymi, kad 2012 m. biudžeto projekte numatyta 1,7 proc. padidinti Europos mokykloms skiriamas lėšas, o dėl biudžetinių sunkumų Komisija buvo priversta pasiūlyti įšaldyti savo administracines išlaidas ir 1,3 proc. bendrai padidinti visų Europos institucijų administracines išlaidas; įsipareigoja atidžiai apsvarstyti atitinkamose biudžeto eilutėse numatytus asignavimus siekiant patenkinti visus biudžeto poreikius; |
| --- | --- |

27.

mano, kad reikėtų greitu laiku įvykdyti Europos Sąjungos įsipareigojimus, tuo pat metu atsižvelgiant į biudžeto mažinamą tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu; pažymi, kad 2012 m. biudžeto projekte numatyta 1,7 proc. padidinti Europos mokykloms skiriamas lėšas, o dėl biudžetinių sunkumų Komisija buvo priversta pasiūlyti įšaldyti savo administracines išlaidas ir 1,3 proc. bendrai padidinti visų Europos institucijų administracines išlaidas; įsipareigoja atidžiai apsvarstyti atitinkamose biudžeto eilutėse numatytus asignavimus siekiant patenkinti visus biudžeto poreikius;

| 28. | pabrėžia, kad Sąjungos dalyvavimas Europos mokyklose neproporcingai mažas palyginti su finansiniu įnašu iš jos biudžeto; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad Sąjungos dalyvavimas Europos mokyklose neproporcingai mažas palyginti su finansiniu įnašu iš jos biudžeto;

| 29. | pažymi, kad pasiūlymas sumažinti Europos mokyklų biudžetą kelia rimtą grėsmę mokymo kokybei bei tinkamam Europos mokyklų veikimui, ir todėl prieštarauja bet kokiam biudžeto mažinimui; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad pasiūlymas sumažinti Europos mokyklų biudžetą kelia rimtą grėsmę mokymo kokybei bei tinkamam Europos mokyklų veikimui, ir todėl prieštarauja bet kokiam biudžeto mažinimui;

| 30. | mano, kad sisteminių problemų kyla dėl to, kad valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų; pabrėžia, jog teisiškai nėra užtikrinta, kad valstybės narės vykdytų savo įsipareigojimus pagal Konvenciją; |
| --- | --- |

30.

mano, kad sisteminių problemų kyla dėl to, kad valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų; pabrėžia, jog teisiškai nėra užtikrinta, kad valstybės narės vykdytų savo įsipareigojimus pagal Konvenciją;

| 31. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės vis dažniau nevykdo savo pareigų dėl mokytojų komandiravimo, ypač todėl, kad esama skirtumo tarp jų pilietybę turinčių vaikų, kurie mokosi mokyklose, skaičiaus ir įnašo, kurį prašoma sumokėti į mokyklų biudžetą; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės vis dažniau nevykdo savo pareigų dėl mokytojų komandiravimo, ypač todėl, kad esama skirtumo tarp jų pilietybę turinčių vaikų, kurie mokosi mokyklose, skaičiaus ir įnašo, kurį prašoma sumokėti į mokyklų biudžetą;

| 32. | pažymi, kad taikant išlaidų paskirstymo mechanizmą turi būti siekiama sukurti teisingesnę mokyklai mokamų mokesčių mokėjimo sistemą tėvams, kurie nedirba Europos institucijose ar įmonėse, sudariusiose susitarimą su Europos mokyklomis; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad taikant išlaidų paskirstymo mechanizmą turi būti siekiama sukurti teisingesnę mokyklai mokamų mokesčių mokėjimo sistemą tėvams, kurie nedirba Europos institucijose ar įmonėse, sudariusiose susitarimą su Europos mokyklomis;

| 33. | prašo Komisijos numatyti sukurti rezervo sąrašų sistemą, siekiant užpildyti darbo vietas, kuriose negali dirbti komandiruoti mokytojai ir darbo vietas, kurias turi užimti pasamdyti vietiniai mokytojai, taip siekiant užtikrinti reikalingą mokytojų skaičių ir siekiant užtikrinti mokymo kokybę bei tęstinumą; |
| --- | --- |

33.

prašo Komisijos numatyti sukurti rezervo sąrašų sistemą, siekiant užpildyti darbo vietas, kuriose negali dirbti komandiruoti mokytojai ir darbo vietas, kurias turi užimti pasamdyti vietiniai mokytojai, taip siekiant užtikrinti reikalingą mokytojų skaičių ir siekiant užtikrinti mokymo kokybę bei tęstinumą;

| 34. | skatina, kai pasiekiamas reikiamas moksleivių skaičius, kurti naujų kalbų skyrius, kad moksleiviai, kurie neturi savo kalbos skyriaus, galėtų mokytis gimtąja kalba ir nebūtų diskriminuojami, palyginti su kitų kalbų skyrių moksleiviais, ir taip sumažinti sąnaudas, susijusias su specialiu moksleivių, neturinčių savo kalbos skyriaus, statusu; |
| --- | --- |

34.

skatina, kai pasiekiamas reikiamas moksleivių skaičius, kurti naujų kalbų skyrius, kad moksleiviai, kurie neturi savo kalbos skyriaus, galėtų mokytis gimtąja kalba ir nebūtų diskriminuojami, palyginti su kitų kalbų skyrių moksleiviais, ir taip sumažinti sąnaudas, susijusias su specialiu moksleivių, neturinčių savo kalbos skyriaus, statusu;

| 35. | susirūpinęs atkreipia dėmesį, kad komandiruojamų darbuotojų stygius turi būti kompensuojamas įdarbinant vietinius mokytojus, kuriems atlyginimus moka mokyklos; prašo Valdytojų tarybos užtikrinti, kad valstybės narės, kurios finansiškai neprisideda prie mokytojų komandiravimo, mokėtų atitinkamą finansinį įnašą į mokyklų biudžetą; |
| --- | --- |

35.

susirūpinęs atkreipia dėmesį, kad komandiruojamų darbuotojų stygius turi būti kompensuojamas įdarbinant vietinius mokytojus, kuriems atlyginimus moka mokyklos; prašo Valdytojų tarybos užtikrinti, kad valstybės narės, kurios finansiškai neprisideda prie mokytojų komandiravimo, mokėtų atitinkamą finansinį įnašą į mokyklų biudžetą;

| 36. | mano, kad dabartinė finansavimo sistema – tai neproporcinga našta kai kurioms valstybėms narėms komandiravimo ir mokyklinės infrastruktūros suteikimo klausimais, ir prašo Valdytojų tarybos iš naujo apsvarstyti mokyklų finansavimo ir mokytojų įdarbinimo sistemą; |
| --- | --- |

36.

mano, kad dabartinė finansavimo sistema – tai neproporcinga našta kai kurioms valstybėms narėms komandiravimo ir mokyklinės infrastruktūros suteikimo klausimais, ir prašo Valdytojų tarybos iš naujo apsvarstyti mokyklų finansavimo ir mokytojų įdarbinimo sistemą;

| 37. | dar kartą tvirtina, kad Europos mokykloms turi būti skiriamas tinkamas ir pakankamas finansavimas, nes būtina laikytis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Konvenciją ir Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, užtikrinti mokymo kokybę ir vienodas bei atitinkamas mokymo sąlygas visų Europos mokyklų kalbinių bendruomenių vaikams. Todėl atkreipia dėmesį į neseniai Briuselyje pateiktą Europos mokyklų moksleivių tėvų ir mokytojų asociacijų peticiją, kurioje pabrėžiama didelė grėsmė dėl pasiūlyto lėšų, skirtų mokymo kokybei ir pačių Europos mokyklų veikimui, sumažinimo ir kurioje pasisakoma prieš bet kokį biudžeto sumažinimą; |
| --- | --- |

37.

dar kartą tvirtina, kad Europos mokykloms turi būti skiriamas tinkamas ir pakankamas finansavimas, nes būtina laikytis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Konvenciją ir Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, užtikrinti mokymo kokybę ir vienodas bei atitinkamas mokymo sąlygas visų Europos mokyklų kalbinių bendruomenių vaikams. Todėl atkreipia dėmesį į neseniai Briuselyje pateiktą Europos mokyklų moksleivių tėvų ir mokytojų asociacijų peticiją, kurioje pabrėžiama didelė grėsmė dėl pasiūlyto lėšų, skirtų mokymo kokybei ir pačių Europos mokyklų veikimui, sumažinimo ir kurioje pasisakoma prieš bet kokį biudžeto sumažinimą;

| 38. | prašo Komisijos imtis priemonių, kad būtų nustatyta Europos mokykloms skirto specialaus mokesčio procentinė dalis; |
| --- | --- |

38.

prašo Komisijos imtis priemonių, kad būtų nustatyta Europos mokykloms skirto specialaus mokesčio procentinė dalis;

| 39. | žvelgdamas iš ilgalaikės perspektyvos pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnį Europos Sąjungos finansinio įnašo skaidrumą ir labiau garantuoti šių įstaigų atvirumą ir įvairovę, tuo pat metu įdiegiant tvarią finansavimo sistemą; šiomis aplinkybėmis prašo Komisijos nurodyti, kokiais tikslais buvo naudojamas minėtasis specialus mokestis; ragina Komisiją jam pateikti 2009 m. vykdytos reformos įgyvendinimo ir finansavimo poreikių ateinantiems keleriems metams, ypač susijusių su pastatų politika, ataskaitą; |
| --- | --- |

39.

žvelgdamas iš ilgalaikės perspektyvos pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnį Europos Sąjungos finansinio įnašo skaidrumą ir labiau garantuoti šių įstaigų atvirumą ir įvairovę, tuo pat metu įdiegiant tvarią finansavimo sistemą; šiomis aplinkybėmis prašo Komisijos nurodyti, kokiais tikslais buvo naudojamas minėtasis specialus mokestis; ragina Komisiją jam pateikti 2009 m. vykdytos reformos įgyvendinimo ir finansavimo poreikių ateinantiems keleriems metams, ypač susijusių su pastatų politika, ataskaitą;

Mokymo aspektai

| 40. | tikisi, kad pagal Konvencijos, apibrėžiančios Europos mokyklų statutą, 4 straipsnį, kuriuo skatinama, kad mokiniai, mokomi skirtingomis kalbomis, bendrautų, kad tam tikri dalykai būtų mokomi to paties lygio jungtinėse klasėse, numatoma visus nepagrindinius dalykus dėstyti pagrindinėmis kalbomis, nepakenkiant tiems mokiniams, kurių gimtoji kalba nėra viena iš darbo kalbų; |
| --- | --- |

40.

tikisi, kad pagal Konvencijos, apibrėžiančios Europos mokyklų statutą, 4 straipsnį, kuriuo skatinama, kad mokiniai, mokomi skirtingomis kalbomis, bendrautų, kad tam tikri dalykai būtų mokomi to paties lygio jungtinėse klasėse, numatoma visus nepagrindinius dalykus dėstyti pagrindinėmis kalbomis, nepakenkiant tiems mokiniams, kurių gimtoji kalba nėra viena iš darbo kalbų;

| 41. | tvirtina, kad tam tikrų dalykų mokymas rečiau vartojamomis nacionalinėmis kalbomis, kuriomis kalba nedaug ES piliečių, duoda apčiuopiamą naudą; |
| --- | --- |

41.

tvirtina, kad tam tikrų dalykų mokymas rečiau vartojamomis nacionalinėmis kalbomis, kuriomis kalba nedaug ES piliečių, duoda apčiuopiamą naudą;

| 42. | pabrėžia, kad būtina atlikti Europos mokyklų mokymo programų išorės vertinimą, dėl kurio nesusidarytų papildomų išlaidų mokykloms, ir kad svarbu įgyvendinti šiuo metu vykdomas bakalaureato reformas; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad būtina atlikti Europos mokyklų mokymo programų išorės vertinimą, dėl kurio nesusidarytų papildomų išlaidų mokykloms, ir kad svarbu įgyvendinti šiuo metu vykdomas bakalaureato reformas;

| 43. | reikalauja, kad vietiniai mokytojai būtų įdarbinami vadovaujantis kompetencijos kriterijais, kad būtų užtikrinta mokymo, lavinimo kokybė ir pavadavimas, jei mokytojo nėra, ir reikalauja, kad Valdytojų taryba užtikrintų jų kompetencijų vertinimą, kurį atliktų inspektoriai; |
| --- | --- |

43.

reikalauja, kad vietiniai mokytojai būtų įdarbinami vadovaujantis kompetencijos kriterijais, kad būtų užtikrinta mokymo, lavinimo kokybė ir pavadavimas, jei mokytojo nėra, ir reikalauja, kad Valdytojų taryba užtikrintų jų kompetencijų vertinimą, kurį atliktų inspektoriai;

| 44. | mano, kad reikėtų organizuoti specialias mokymo programas ir profesinius seminarus skirtingose nacionalinėse sistemose dirbantiems mokytojams, siekiant, kad remiantis bendrais standartais ir kriterijais jie būtų parengti darbui Europos mokyklų sistemoje; |
| --- | --- |

44.

mano, kad reikėtų organizuoti specialias mokymo programas ir profesinius seminarus skirtingose nacionalinėse sistemose dirbantiems mokytojams, siekiant, kad remiantis bendrais standartais ir kriterijais jie būtų parengti darbui Europos mokyklų sistemoje;

| 45. | dar kartą teigia, kad rūpinimasis specialių ugdymo poreikių turinčiais moksleiviais išlieka pirmenybė, ir kad Europos mokyklos turi dėti visas pastangas, siekdamos vystyti savo gebėjimus dirbant su neįgaliais mokiniais; šiuo atžvilgiu prašo Valdytojų tarybos užtikrinti, kad skaičiuojant klasių dydį šios kategorijos mokiniams būtų taikomi koeficientai, taip pat užtikrinti visapusišką tokių mokinių integraciją; |
| --- | --- |

45.

dar kartą teigia, kad rūpinimasis specialių ugdymo poreikių turinčiais moksleiviais išlieka pirmenybė, ir kad Europos mokyklos turi dėti visas pastangas, siekdamos vystyti savo gebėjimus dirbant su neįgaliais mokiniais; šiuo atžvilgiu prašo Valdytojų tarybos užtikrinti, kad skaičiuojant klasių dydį šios kategorijos mokiniams būtų taikomi koeficientai, taip pat užtikrinti visapusišką tokių mokinių integraciją;

| 46. | pageidauja, kad Europos mokyklų Valdytojų taryba pradėtų įgyvendinti rekomendacijas dėl mokinių, turinčių specialių ugdymo poreikių, kurias po 2009 m. atliktų tyrimų parengė Švedijos ekspertų grupė, ir šioje srityje sudarytų veiksmų planą; |
| --- | --- |

46.

pageidauja, kad Europos mokyklų Valdytojų taryba pradėtų įgyvendinti rekomendacijas dėl mokinių, turinčių specialių ugdymo poreikių, kurias po 2009 m. atliktų tyrimų parengė Švedijos ekspertų grupė, ir šioje srityje sudarytų veiksmų planą;

| 47. | pabrėžia, kad reikia parengti deramai veikiančią sistemą norint padėti mokiniams su negalia integruotis Europos mokyklose (pvz., padedant specialiesiems pedagogams), taip siekiant užtikrinti jų tėvų judumą; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad reikia parengti deramai veikiančią sistemą norint padėti mokiniams su negalia integruotis Europos mokyklose (pvz., padedant specialiesiems pedagogams), taip siekiant užtikrinti jų tėvų judumą;

| 48. | pažymi, kad Valdytojų tarybos pateikti nesėkmingų rezultatų duomenys (2,7 proc.) neatspindi rezultatų skirtumo Europos mokyklose, ypač neparodomas daugelį metų konstatuojamas didelis skaičius nepatenkinamų rezultatų prancūziškai kalbančiųjų sektoriuje; ragina Valdytojų tarybą išsiaiškinti, kokios yra pedagoginės ir finansinės šios nesėkmės dėl nepatenkinamų rezultatų apskritai ir antriems metams paliekamų vaikų augančio skaičiaus priežastys ir padariniai; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad Valdytojų tarybos pateikti nesėkmingų rezultatų duomenys (2,7 proc.) neatspindi rezultatų skirtumo Europos mokyklose, ypač neparodomas daugelį metų konstatuojamas didelis skaičius nepatenkinamų rezultatų prancūziškai kalbančiųjų sektoriuje; ragina Valdytojų tarybą išsiaiškinti, kokios yra pedagoginės ir finansinės šios nesėkmės dėl nepatenkinamų rezultatų apskritai ir antriems metams paliekamų vaikų augančio skaičiaus priežastys ir padariniai;

| 49. | pakartoja Valdytojų tarybai pateiktą prašymą ieškoti alternatyvų mokiniams, kurie negali mokytis pagal sistemą, pagal kurią baigę mokslus gautų Europos brandos atestatą ir numatyti mokiniams, kurie pasirenka profesinį mokymą, sukurti kitokį nei Europos brandos atestatas mokslo baigimo sertifikatą; teigia, kad bet kokio naujo sertifikato atveju reikia atlikti poveikio vertinimą ir turi būti užtikrinta, kad jis suteiks pridėtinės vertės esamoms kvalifikacijų sistemoms; |
| --- | --- |

49.

pakartoja Valdytojų tarybai pateiktą prašymą ieškoti alternatyvų mokiniams, kurie negali mokytis pagal sistemą, pagal kurią baigę mokslus gautų Europos brandos atestatą ir numatyti mokiniams, kurie pasirenka profesinį mokymą, sukurti kitokį nei Europos brandos atestatas mokslo baigimo sertifikatą; teigia, kad bet kokio naujo sertifikato atveju reikia atlikti poveikio vertinimą ir turi būti užtikrinta, kad jis suteiks pridėtinės vertės esamoms kvalifikacijų sistemoms;

| 50. | dar kartą patvirtina, kad rūpinimasis moksleiviais, turinčiais specialių ugdymo poreikių, turi būti prioritetas, ypač todėl, kad Europos mokyklose šiuo metu galima įgyti tik vieno tipo mokyklos baigimo sertifikatą, todėl turi būti užtikrinta, kas bus teikiama maksimali pagalba siekiant kiek tik įmanoma išvengti nepatenkinamų rezultatų švietimo srityje, kurie gali mokinius atvesti į akligatvį, jei moksleiviai dėl kalbos ar kitų priežasčių negali mokytis tradicinėje priimančios šalies mokykloje; |
| --- | --- |

50.

dar kartą patvirtina, kad rūpinimasis moksleiviais, turinčiais specialių ugdymo poreikių, turi būti prioritetas, ypač todėl, kad Europos mokyklose šiuo metu galima įgyti tik vieno tipo mokyklos baigimo sertifikatą, todėl turi būti užtikrinta, kas bus teikiama maksimali pagalba siekiant kiek tik įmanoma išvengti nepatenkinamų rezultatų švietimo srityje, kurie gali mokinius atvesti į akligatvį, jei moksleiviai dėl kalbos ar kitų priežasčių negali mokytis tradicinėje priimančios šalies mokykloje;

*

* *

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir Europos mokyklų Valdytojų tarybai. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir Europos mokyklų Valdytojų tarybai.

---

(1)  OL L 212, 1994 8 17, p. 3.

(2)  OL C 193E, 2006 8 17, p. 333.

(3)  OL L 124, 2004 4 27, p. 1.

(4)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-f.pdf.

(5)  Nuoroda: 2011-02-D-39-fr-1.

(6)  COM(2010)0595.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/22

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisBūsima ES sanglaudos politika

P7_TA(2011)0403

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimo. Ko pasimokyta siekiant ateityje įgyvendinti ES sanglaudos politiką? (2010/2305(INI))

2013/C 56 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 174–178 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 174–178 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (SEC(2011)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (SEC(2011)0092),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 25 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Sanglaudos politika. Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga“ (SEC(2010)1291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 25 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Sanglaudos politika. Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga“ (SEC(2010)1291),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridėtą prie 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikato „Sanglaudos politika. Strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (SEC(2010)0360), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridėtą prie 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikato „Sanglaudos politika. Strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (SEC(2010)0360),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 539/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 539/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatų (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 284/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 284/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 85/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 85/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1828/2006, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1828/2006, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles (9),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (2006/702/EB) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (2006/702/EB) (10),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas, susijusias su Komisijos 2010 m. strategine sanglaudos politikos programų įgyvendinimo ataskaita, kurios patvirtintos per 2010 m. birželio 14 d. Užsienio reikalų tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas, susijusias su Komisijos 2010 m. strategine sanglaudos politikos programų įgyvendinimo ataskaita, kurios patvirtintos per 2010 m. birželio 14 d. Užsienio reikalų tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Veiksmingos partnerystės valdant sanglaudos politikos programas skatinimas remiantis 2007–2013 m. ciklo gerąja praktika“ (ECO/258), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Veiksmingos partnerystės valdant sanglaudos politikos programas skatinimas remiantis 2007–2013 m. ciklo gerąja praktika“ (ECO/258),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2010 m. gruodžio 1–2 d. nuomonę „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2010 m. gruodžio 1–2 d. nuomonę „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (CdR 159/2010),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. savo rezoliuciją „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos siekis ES – būtinoji konkurencingumo pasaulyje sąlyga?“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. savo rezoliuciją „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos siekis ES – būtinoji konkurencingumo pasaulyje sąlyga?“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją „Struktūrinių fondų reglamento įgyvendinimas 2007–2013 m.: derybų dėl nacionalinių sanglaudos strategijų ir veiklos programų rezultatai“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją „Struktūrinių fondų reglamento įgyvendinimas 2007–2013 m.: derybų dėl nacionalinių sanglaudos strategijų ir veiklos programų rezultatai“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0287/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0287/2011),

| A. | kadangi gebėjimas panaudoti lėšas yra tai, kiek iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo skirtų finansinių išteklių valstybė narė ir jos regionai geba veiksmingai ir efektyviai panaudoti, ir kadangi šis gebėjimas būtinas siekiant kuo labiau prisidėti prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos panaudojant ES fondų lėšas; |
| --- | --- |

A.

kadangi gebėjimas panaudoti lėšas yra tai, kiek iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo skirtų finansinių išteklių valstybė narė ir jos regionai geba veiksmingai ir efektyviai panaudoti, ir kadangi šis gebėjimas būtinas siekiant kuo labiau prisidėti prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos panaudojant ES fondų lėšas;

| B. | kadangi ES sanglaudos politika yra svarbiausia priemonė darniam Sąjungos vystymuisi skatinti, tačiau nepaisant pažangos mažinant išsivystymo lygio skirtumus tarp regionų, jų ekonominio, socialinio ir teritorinio išsivystymo lygis dar smarkiai skiriasi; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sanglaudos politika yra svarbiausia priemonė darniam Sąjungos vystymuisi skatinti, tačiau nepaisant pažangos mažinant išsivystymo lygio skirtumus tarp regionų, jų ekonominio, socialinio ir teritorinio išsivystymo lygis dar smarkiai skiriasi;

| C. | kadangi daugumai mažiau palankių ūkininkauti regionų ir mikroregionų trūksta reikiamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat administracinės paramos, kad būtų galima gerai panaudoti prieinamas ES lėšas; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugumai mažiau palankių ūkininkauti regionų ir mikroregionų trūksta reikiamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat administracinės paramos, kad būtų galima gerai panaudoti prieinamas ES lėšas;

| D. | kadangi Europos regioninė politika yra priemonė, būtina ekonominei ir socialinei sanglaudai skatinti, ir kadangi ji suteikia ES galimybę imtis priemonių, skirtų regioniniams skirtumams mažinti, skatinti realią konvergenciją bei plėtrą, kokybiškų darbo vietų kūrimą ir socialinę pažangą, taip pat duoda naudos mažiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos regioninė politika yra priemonė, būtina ekonominei ir socialinei sanglaudai skatinti, ir kadangi ji suteikia ES galimybę imtis priemonių, skirtų regioniniams skirtumams mažinti, skatinti realią konvergenciją bei plėtrą, kokybiškų darbo vietų kūrimą ir socialinę pažangą, taip pat duoda naudos mažiau išsivysčiusiems regionams;

| E. | kadangi gebėjimas panaudoti lėšas yra ne rodiklis, o kintamasis, ir kadangi įvairių valstybių narių ir regionų gebėjimas panaudoti lėšas labai skiriasi, todėl siekiant didinti šį gebėjimą būtini atskiri sprendimai; |
| --- | --- |

E.

kadangi gebėjimas panaudoti lėšas yra ne rodiklis, o kintamasis, ir kadangi įvairių valstybių narių ir regionų gebėjimas panaudoti lėšas labai skiriasi, todėl siekiant didinti šį gebėjimą būtini atskiri sprendimai;

| F. | kadangi siekiant panaudoti kuo daugiau finansinės paramos būtinos nuolatinės valstybių narių ir valdymo institucijų pastangos ir kad vietos bei regionų administracijos dalyvautų kiekvienu proceso etapu, taip pat kad būtų užtikrinamas reikiamas institucijų sistemų pajėgumas ir veiksmingos valdymo ir kontrolės sistemos; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant panaudoti kuo daugiau finansinės paramos būtinos nuolatinės valstybių narių ir valdymo institucijų pastangos ir kad vietos bei regionų administracijos dalyvautų kiekvienu proceso etapu, taip pat kad būtų užtikrinamas reikiamas institucijų sistemų pajėgumas ir veiksmingos valdymo ir kontrolės sistemos;

| G. | kadangi administraciniai, pirmiausia, projektų planavimo ir įgyvendinimo, gebėjimai – tai pagrindinis pajėgumo panaudoti lėšas klausimas, ir šį gebėjimą reikia stiprinti, ypač atkreipti dėmesį į šiuo požiūriu atsiliekančias ir mažai lėšų panaudojančias valstybes nares; |
| --- | --- |

G.

kadangi administraciniai, pirmiausia, projektų planavimo ir įgyvendinimo, gebėjimai – tai pagrindinis pajėgumo panaudoti lėšas klausimas, ir šį gebėjimą reikia stiprinti, ypač atkreipti dėmesį į šiuo požiūriu atsiliekančias ir mažai lėšų panaudojančias valstybes nares;

| H. | kadangi su struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu susijusios taisyklės yra iš esmės sudėtingos, taigi sunku jas perkelti į nacionalinę teisę ir jų laikytis, todėl gali atsirasti klaidų ir valstybės narės sugaišta neproporcingai daug laiko stengdamosi taisyti ir kontroliuoti tokias klaidas, todėl laikui bėgant jos turi išlikti pastovios, kad būtų galima ugdyti atsakomybę; kadangi vis dėlto turėtų būti skatinama paprastinti finansinių priemonių taikymą; |
| --- | --- |

H.

kadangi su struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu susijusios taisyklės yra iš esmės sudėtingos, taigi sunku jas perkelti į nacionalinę teisę ir jų laikytis, todėl gali atsirasti klaidų ir valstybės narės sugaišta neproporcingai daug laiko stengdamosi taisyti ir kontroliuoti tokias klaidas, todėl laikui bėgant jos turi išlikti pastovios, kad būtų galima ugdyti atsakomybę; kadangi vis dėlto turėtų būti skatinama paprastinti finansinių priemonių taikymą;

| I. | kadangi, nepaisant klaidų ir piktnaudžiavimo struktūrine parama sumažėjimo, reikia stiprinti valstybių narių priemones piktnaudžiavimui parama mažinti ir neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti, |
| --- | --- |

I.

kadangi, nepaisant klaidų ir piktnaudžiavimo struktūrine parama sumažėjimo, reikia stiprinti valstybių narių priemones piktnaudžiavimui parama mažinti ir neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti,

| J. | kadangi būtent valstybėms narėms, į ES įstojusioms dabartiniu programavimo laikotarpiu, kilo didelių sunkumų panaudojant lėšas, nes buvo itin padidinta skiriamų lėšų suma, palyginti su pasirengimui narystei skirta lėšų suma, taip pat dėl administracijos institucijų nepajėgumo rengti projektus, juos remti ir vertinti; |
| --- | --- |

J.

kadangi būtent valstybėms narėms, į ES įstojusioms dabartiniu programavimo laikotarpiu, kilo didelių sunkumų panaudojant lėšas, nes buvo itin padidinta skiriamų lėšų suma, palyginti su pasirengimui narystei skirta lėšų suma, taip pat dėl administracijos institucijų nepajėgumo rengti projektus, juos remti ir vertinti;

| K. | kadangi aiškumo apie lėšų naudojimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu trūkumas trukdo panaudoti lėšas ir reikia didesnio skaidrumo visose valdymo pakopose; |
| --- | --- |

K.

kadangi aiškumo apie lėšų naudojimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu trūkumas trukdo panaudoti lėšas ir reikia didesnio skaidrumo visose valdymo pakopose;

| L. | kadangi Europos socialinis fondas (ESF) teikia esminę paramą darbo rinkos politikos priemonėms ir atlieka svarbų vaidmenį skatinant socialinę integraciją ir kadangi jo turimos lėšos turi būti gerokai papildytos; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos socialinis fondas (ESF) teikia esminę paramą darbo rinkos politikos priemonėms ir atlieka svarbų vaidmenį skatinant socialinę integraciją ir kadangi jo turimos lėšos turi būti gerokai papildytos;

| 1. | pabrėžia, kad, nepaisant minėtųjų problemų, 2010 m. buvo įdėta daug pastangų siekiant užtikrinti spartesnį gebėjimą panaudoti lėšas ir vykdyti sanglaudos politikai skirtą biudžetą, ir pripažįsta teigiamą su sanglaudos politika susijusios Europos ekonomikos atkūrimo plane nustatytos intervencijos poveikį spartinant programų įgyvendinimą ir paramos gavėjų finansavimą; ragina Komisiją tęsti intervencijas ir 2014–2020 m.; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad, nepaisant minėtųjų problemų, 2010 m. buvo įdėta daug pastangų siekiant užtikrinti spartesnį gebėjimą panaudoti lėšas ir vykdyti sanglaudos politikai skirtą biudžetą, ir pripažįsta teigiamą su sanglaudos politika susijusios Europos ekonomikos atkūrimo plane nustatytos intervencijos poveikį spartinant programų įgyvendinimą ir paramos gavėjų finansavimą; ragina Komisiją tęsti intervencijas ir 2014–2020 m.;

| 2. | pabrėžia, kad su lėšų panaudojimu susijusias problemas sukėlė šie pagrindiniai veiksniai:






  — | sunkumai, kurių paprastai kyla programavimo etapo pradžioje siekiant baigti naujos valdymo ir kontrolės sistemos atitikties vertinimo procedūras; |
| --- | --- | --- |

2.

pabrėžia, kad su lėšų panaudojimu susijusias problemas sukėlė šie pagrindiniai veiksniai:

—

sunkumai, kurių paprastai kyla programavimo etapo pradžioje siekiant baigti naujos valdymo ir kontrolės sistemos atitikties vertinimo procedūras;

| — | visuotinis ekonomikos nuosmukis, darantis tiesioginį poveikį biudžeto ribojimo priemonėms, kurios taikomos valstybių biudžetams, ir apsunkinantis vietos finansavimo gavimą; |
| --- | --- |

—

visuotinis ekonomikos nuosmukis, darantis tiesioginį poveikį biudžeto ribojimo priemonėms, kurios taikomos valstybių biudžetams, ir apsunkinantis vietos finansavimo gavimą;

| — | išteklių, kuriais būtų bendrai finansuojami projektai, trūkumas; |
| --- | --- |

—

išteklių, kuriais būtų bendrai finansuojami projektai, trūkumas;

| — | vėlavimas nustatyti ir pradėti taikyti ES ir nacionalines taisykles arba susijusius nurodymus ir neišsamios arba neaiškios taisyklės; |
| --- | --- |

—

vėlavimas nustatyti ir pradėti taikyti ES ir nacionalines taisykles arba susijusius nurodymus ir neišsamios arba neaiškios taisyklės;

| — | vėlavimas išversti gaires, pavėluotai gautas Komisijos paaiškinimas ir nenuoseklios Komisijos gairės; |
| --- | --- |

—

vėlavimas išversti gaires, pavėluotai gautas Komisijos paaiškinimas ir nenuoseklios Komisijos gairės;

| — | pernelyg sudėtingos ir griežtos nacionalinės procedūros ir dažni jų pakeitimai; |
| --- | --- |

—

pernelyg sudėtingos ir griežtos nacionalinės procedūros ir dažni jų pakeitimai;

| — | būtinybė steigti naujas institucijas siekiant įgyvendinti programas, todėl gali būti vėluojama jas pradėti ir vykdyti; |
| --- | --- |

—

būtinybė steigti naujas institucijas siekiant įgyvendinti programas, todėl gali būti vėluojama jas pradėti ir vykdyti;

| — | nepakankamas valstybių narių valdžios institucijų veiklos atskyrimas, institucijų hierarchijos problemos ir užduočių bei pareigų paskirstymo vidaus problemos; |
| --- | --- |

—

nepakankamas valstybių narių valdžios institucijų veiklos atskyrimas, institucijų hierarchijos problemos ir užduočių bei pareigų paskirstymo vidaus problemos;

| — | nepakankamas vietos ir regionų organizacijų bei institucijų įtraukimas rengiant veiklos programas; |
| --- | --- |

—

nepakankamas vietos ir regionų organizacijų bei institucijų įtraukimas rengiant veiklos programas;

| — | mažas darbuotojų skaičius ir netinkamai parengtas nacionalinio ir regioninio lygmens personalas, darbuotojų išlaikymo sunkumai; |
| --- | --- |

—

mažas darbuotojų skaičius ir netinkamai parengtas nacionalinio ir regioninio lygmens personalas, darbuotojų išlaikymo sunkumai;

| — | sunkumai diegiant informacinių technologijų sistemas; |
| --- | --- |

—

sunkumai diegiant informacinių technologijų sistemas;

| — | kontrolės lygio ir projekto dydžio pusiausvyros nebuvimas; |
| --- | --- |

—

kontrolės lygio ir projekto dydžio pusiausvyros nebuvimas;

| — | nepakankamas pradinis pasirengimas projektų įgyvendinimui ir projektų paketo nebuvimas; |
| --- | --- |

—

nepakankamas pradinis pasirengimas projektų įgyvendinimui ir projektų paketo nebuvimas;

| — | politiškai pagrįsti investavimo prioritetų pakeitimai; |
| --- | --- |

—

politiškai pagrįsti investavimo prioritetų pakeitimai;

| 3. | mano, kad daug nustatytų problemų būtų galima išspręsti, jei visi susiję partneriai nuo pat programavimo laikotarpio pradžios dalyvautų nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reikaluose siekiant, kad pagrindų dokumentai ir būsimos veiklos programos atitiktų jų poreikius, taigi būtų galima daugiau ir aiškiau prisidėti norint pasiekti ES tikslų; |
| --- | --- |

3.

mano, kad daug nustatytų problemų būtų galima išspręsti, jei visi susiję partneriai nuo pat programavimo laikotarpio pradžios dalyvautų nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reikaluose siekiant, kad pagrindų dokumentai ir būsimos veiklos programos atitiktų jų poreikius, taigi būtų galima daugiau ir aiškiau prisidėti norint pasiekti ES tikslų;

| 4. | pabrėžia būtinybę supaprastinti finansinių priemonių įgyvendinimo taisykles ir procedūras ES ir nacionaliniu lygmenimis ir padaryti jas lankstesnes siekiant, kad projektų organizatoriai galėtų lengviau pasinaudoti ES lėšomis ir kad administracijos tarnybos būtų skatinamos patikimai valdyti lėšas, o paramos gavėjams nekiltų didelių sunkumų; mano, kad toks supaprastinimas padės užtikrinti greitą lėšų paskirstymą, didesnius lėšų panaudojimo rodiklius, didesnį veiksmingumą ir skaidrumą, mažiau vykdymo klaidų ir trumpesnius mokėjimo laikotarpius; mano, kad būtina siekti supaprastinimo ir taisyklių, procedūrų bei kontrolės pastovumo pusiausvyros; pažymi, kad, bet kokiu atveju, suteikti informaciją potencialiems paramos prašytojams ir gavėjams yra išankstinė sėkmingo įgyvendinimo sąlyga; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia būtinybę supaprastinti finansinių priemonių įgyvendinimo taisykles ir procedūras ES ir nacionaliniu lygmenimis ir padaryti jas lankstesnes siekiant, kad projektų organizatoriai galėtų lengviau pasinaudoti ES lėšomis ir kad administracijos tarnybos būtų skatinamos patikimai valdyti lėšas, o paramos gavėjams nekiltų didelių sunkumų; mano, kad toks supaprastinimas padės užtikrinti greitą lėšų paskirstymą, didesnius lėšų panaudojimo rodiklius, didesnį veiksmingumą ir skaidrumą, mažiau vykdymo klaidų ir trumpesnius mokėjimo laikotarpius; mano, kad būtina siekti supaprastinimo ir taisyklių, procedūrų bei kontrolės pastovumo pusiausvyros; pažymi, kad, bet kokiu atveju, suteikti informaciją potencialiems paramos prašytojams ir gavėjams yra išankstinė sėkmingo įgyvendinimo sąlyga;

| 5. | pabrėžia, kad lėšų panaudojimo rodiklio pagerinimas veiksmingas bus tik tada, jei bus laikomasi Bendrijos taisyklių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad lėšų panaudojimo rodiklio pagerinimas veiksmingas bus tik tada, jei bus laikomasi Bendrijos taisyklių;

| 6. | mano, kad reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į aspektus, susijusius su pasiektais rezultatais ir tikslais ir drauge nemažinti dėmesio, kurį reikėtų nuolat skirti sąnaudų kontrolei,; mano, kad laikantis nuostatų dėl struktūrinių fondų įgyvendinimo, kontrolės ir mokėjimo sistemų reikėtų užtikrinti, viena, geresnę taisyklių ir procedūrų, būtinų siekiant užtikrinti ES išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, ir, antra, siekio formuoti labiau į rezultatus ir taupymą orientuotą sanglaudos politiką pusiausvyrą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į aspektus, susijusius su pasiektais rezultatais ir tikslais ir drauge nemažinti dėmesio, kurį reikėtų nuolat skirti sąnaudų kontrolei,; mano, kad laikantis nuostatų dėl struktūrinių fondų įgyvendinimo, kontrolės ir mokėjimo sistemų reikėtų užtikrinti, viena, geresnę taisyklių ir procedūrų, būtinų siekiant užtikrinti ES išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, ir, antra, siekio formuoti labiau į rezultatus ir taupymą orientuotą sanglaudos politiką pusiausvyrą;

| 7. | ragina supaprastinti sanglaudos politikos programavimą, stebėseną ir vertinimą siekiant pagerinti konsultuojamąjį Komisijos vaidmenį ir sumažinti su kontrole ir auditu susijusią administracinę naštą; |
| --- | --- |

7.

ragina supaprastinti sanglaudos politikos programavimą, stebėseną ir vertinimą siekiant pagerinti konsultuojamąjį Komisijos vaidmenį ir sumažinti su kontrole ir auditu susijusią administracinę naštą;

| 8. | mano, kad turėtų būti skiriama daugiau dėmesio siekiant bausti už sukčiavimą, o ne už formalius pažeidimus; mano, kad jie turėtų būti vertinami lanksčiau ir atsižvelgiant į nustatyto pažeidimo sunkumą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad turėtų būti skiriama daugiau dėmesio siekiant bausti už sukčiavimą, o ne už formalius pažeidimus; mano, kad jie turėtų būti vertinami lanksčiau ir atsižvelgiant į nustatyto pažeidimo sunkumą;

| 9. | pabrėžia, kad reikėtų aktyviau taikyti proporcingumo principą, pagal kurį kontrolės procedūros nustatomos atsižvelgiant į projekto dydį, t. y. įgyvendinant nedidelius projektus ir programas nustatyti paprastesnes informacijos teikimo ir stebėsenos prievoles; tačiau primena, kad supaprastintos taisyklės jokiu būdu neturėtų pakenkti skaidrumui ir atskaitingumui; ragina sustiprinti ir patobulinti audito koordinavimą, panaikinti nereikalingą kontrolę valstybėse narėse, kurios turi tinkamą lėšų valdymo sistemą, ateinančiu programavimo laikotarpiu patvirtinti vieno audito principą ir kiek įmanoma dažniau jį taikyti, kaip ir principą „pasitikėjimo sutartis“; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad reikėtų aktyviau taikyti proporcingumo principą, pagal kurį kontrolės procedūros nustatomos atsižvelgiant į projekto dydį, t. y. įgyvendinant nedidelius projektus ir programas nustatyti paprastesnes informacijos teikimo ir stebėsenos prievoles; tačiau primena, kad supaprastintos taisyklės jokiu būdu neturėtų pakenkti skaidrumui ir atskaitingumui; ragina sustiprinti ir patobulinti audito koordinavimą, panaikinti nereikalingą kontrolę valstybėse narėse, kurios turi tinkamą lėšų valdymo sistemą, ateinančiu programavimo laikotarpiu patvirtinti vieno audito principą ir kiek įmanoma dažniau jį taikyti, kaip ir principą „pasitikėjimo sutartis“;

| 10. | pabrėžia, kad, siekiant išvengti pradinių kliūčių ir vėlavimo, susijusių su valstybių narių taisyklių parengimu ir išankstinių sąlygų įgyvendinimu, galinčių atsirasti kito programavimo laikotarpio pradžioje, ypač svarbu laiku patvirtinti daugiametę finansinę programą ir aiškias bei galutines valstybėms narėms skirtas taisykles ir gaires; patvirtina, jog Komisija turi teikti techninę pagalbą, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės teisingai suprastų taisykles ir gaires; pabrėžia, kad daugiametės finansinės programos (DFP) trukmė yra pagrindinė sanglaudos politikos ir pajėgumo panaudoti lėšas problema, nes per trumpa DFP trukmė trukdo vykdyti projektus, kurie yra ir ilgalaikiai, ir vystymosi požiūriu svarbiausi; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, siekiant išvengti pradinių kliūčių ir vėlavimo, susijusių su valstybių narių taisyklių parengimu ir išankstinių sąlygų įgyvendinimu, galinčių atsirasti kito programavimo laikotarpio pradžioje, ypač svarbu laiku patvirtinti daugiametę finansinę programą ir aiškias bei galutines valstybėms narėms skirtas taisykles ir gaires; patvirtina, jog Komisija turi teikti techninę pagalbą, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės teisingai suprastų taisykles ir gaires; pabrėžia, kad daugiametės finansinės programos (DFP) trukmė yra pagrindinė sanglaudos politikos ir pajėgumo panaudoti lėšas problema, nes per trumpa DFP trukmė trukdo vykdyti projektus, kurie yra ir ilgalaikiai, ir vystymosi požiūriu svarbiausi;

| 11. | ragina valstybes nares greičiau perkelti Bendrijos teisės aktus į nacionalinę teisę; pabrėžia, kad siekiant geriau suprasti vietoje kylančius sunkumus turi būti pasitelkiama pakankamai mokytų darbuotojų; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares greičiau perkelti Bendrijos teisės aktus į nacionalinę teisę; pabrėžia, kad siekiant geriau suprasti vietoje kylančius sunkumus turi būti pasitelkiama pakankamai mokytų darbuotojų;

| 12. | pabrėžia visų pasidalijamojo valdymo fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondas, EŽŪFKP ir EŽF) geresnės sąveikos ir tarpusavio papildomumo naudą ir būtinybę, o kalbant apie tam tikrus Europos regionus, kurie yra AKR šalių kaimynystėje, tai pasakytina ir apie EPF; mano, kad reikėtų skatinti lankstumą tarp ERPF ir ESF siekiant palengvinti integruotų projektų finansavimą ir drauge atsižvelgti į kiekvieno fondo ypatybes ir tikslus; pabrėžia, kad suderinus taisykles ir procedūras būtų supaprastintos teikimo sistemos ir galimi paramos gavėjai būtų paskatinti dalyvauti ES bendrai finansuojamose programose; todėl primena kryžminio finansavimo potencialą, kuriuo iki šiol nėra visapusiškai pasinaudota; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia visų pasidalijamojo valdymo fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondas, EŽŪFKP ir EŽF) geresnės sąveikos ir tarpusavio papildomumo naudą ir būtinybę, o kalbant apie tam tikrus Europos regionus, kurie yra AKR šalių kaimynystėje, tai pasakytina ir apie EPF; mano, kad reikėtų skatinti lankstumą tarp ERPF ir ESF siekiant palengvinti integruotų projektų finansavimą ir drauge atsižvelgti į kiekvieno fondo ypatybes ir tikslus; pabrėžia, kad suderinus taisykles ir procedūras būtų supaprastintos teikimo sistemos ir galimi paramos gavėjai būtų paskatinti dalyvauti ES bendrai finansuojamose programose; todėl primena kryžminio finansavimo potencialą, kuriuo iki šiol nėra visapusiškai pasinaudota;

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ESF šiandien būtų veiksmingiau naudojamas visais valstybių narių lygmenimis, siekiant reaguoti į finansų nuosmukio sukeltus socialinius ir ekonominius iššūkius ir užtikrinti, kad ateityje ESF būtų regima, skaidri, veiksminga, lanksti, paprasta ir vartotojui palanki priemonė, naudojama žmogiškajam kapitalui vystyti, kad ji prasmingai ir tikslingai prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo užimtumo ir socialinės integracijos srityse ir kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių ir regionų ypatumus ir poreikius; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ESF šiandien būtų veiksmingiau naudojamas visais valstybių narių lygmenimis, siekiant reaguoti į finansų nuosmukio sukeltus socialinius ir ekonominius iššūkius ir užtikrinti, kad ateityje ESF būtų regima, skaidri, veiksminga, lanksti, paprasta ir vartotojui palanki priemonė, naudojama žmogiškajam kapitalui vystyti, kad ji prasmingai ir tikslingai prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo užimtumo ir socialinės integracijos srityse ir kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių ir regionų ypatumus ir poreikius;

| 14. | pabrėžia, kad pastangas reikia sutelkti į nedidelį skaičių prioritetų – visų pirma siekti sumažinti rekordinį nedarbo lygį vidaus rinkoje, ypač turint mintyje jaunimo ir moterų užimtumą, kad ES masto projektai būtų veiksmingiau įgyvendinami ir kad ESF poveikis ir potencialas būtų kuo didesni, taigi taip remti strategiją „Europa 2020“; taip pat pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į skirtingą valstybių narių padėtį ir į būtinybę sustiprinti ESF finansinę autonomiją ir vystyti jo lankstumą, siekiant įveikti šiandieninius užimtumo iššūkius; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad pastangas reikia sutelkti į nedidelį skaičių prioritetų – visų pirma siekti sumažinti rekordinį nedarbo lygį vidaus rinkoje, ypač turint mintyje jaunimo ir moterų užimtumą, kad ES masto projektai būtų veiksmingiau įgyvendinami ir kad ESF poveikis ir potencialas būtų kuo didesni, taigi taip remti strategiją „Europa 2020“; taip pat pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į skirtingą valstybių narių padėtį ir į būtinybę sustiprinti ESF finansinę autonomiją ir vystyti jo lankstumą, siekiant įveikti šiandieninius užimtumo iššūkius;

| 15. | ragina valstybes nares plėtoti išsamų dialogą su visais dalyviais nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis siekiant tiksliau nustatyti darbo rinkos poreikius, pagerinti palankių socialinių sąlygų neturinčių grupių galimybes įsidarbinti ir pakankamai atsižvelgti į regioninius ir vietos poreikius formuluojant su sanglaudos politika susijusius politinius tikslus bei užtikrinti, kad jie atsispindėtų ESF tiksluose; ragina skirti ypatingą dėmesį žmonių, dirbančių žemos kvalifikacijos darbą, mokymui ir švietimui, siekiant pagerinti šios grupės galimybes darbo rinkoje; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares plėtoti išsamų dialogą su visais dalyviais nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis siekiant tiksliau nustatyti darbo rinkos poreikius, pagerinti palankių socialinių sąlygų neturinčių grupių galimybes įsidarbinti ir pakankamai atsižvelgti į regioninius ir vietos poreikius formuluojant su sanglaudos politika susijusius politinius tikslus bei užtikrinti, kad jie atsispindėtų ESF tiksluose; ragina skirti ypatingą dėmesį žmonių, dirbančių žemos kvalifikacijos darbą, mokymui ir švietimui, siekiant pagerinti šios grupės galimybes darbo rinkoje;

| 16. | ragina valstybes nares tobulinti prieigą prie ESF, gerinti informuotumą ir didinti projektų rengimo gebėjimus siekiant prisidėti prie naujų tinkamų darbo vietų kūrimo ir didesnės socialinės integracijos; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares tobulinti prieigą prie ESF, gerinti informuotumą ir didinti projektų rengimo gebėjimus siekiant prisidėti prie naujų tinkamų darbo vietų kūrimo ir didesnės socialinės integracijos;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybę teikti integruotam požiūriui į vietos ir regioninės plėtros projektus, skatinant ESF vietos iniciatyvas „iš apačios į viršų“, kad būtų galima derinti įvairius finansavimo šaltinius: veiksmų programas, nacionalines programas ir privačius išteklius individualių projektų lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybę teikti integruotam požiūriui į vietos ir regioninės plėtros projektus, skatinant ESF vietos iniciatyvas „iš apačios į viršų“, kad būtų galima derinti įvairius finansavimo šaltinius: veiksmų programas, nacionalines programas ir privačius išteklius individualių projektų lygmeniu;

| 18. | apgailestauja, kad dėl ilgų administracinių procedūrų ir sudėtingų taisyklių, ypač kai kuriose valstybėse narėse, ESF įgyvendinimas lėtesnis, negu buvo numatyta, ir kad tai atgraso daug galimų paramos gavėjų kreiptis dėl finansavimo; skatina suderinti ESF tikslus ir realius darbo rinkos poreikius, kad būtų investuojama į specialistų perkvalifikavimą bei amatininkų apsaugą; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad dėl ilgų administracinių procedūrų ir sudėtingų taisyklių, ypač kai kuriose valstybėse narėse, ESF įgyvendinimas lėtesnis, negu buvo numatyta, ir kad tai atgraso daug galimų paramos gavėjų kreiptis dėl finansavimo; skatina suderinti ESF tikslus ir realius darbo rinkos poreikius, kad būtų investuojama į specialistų perkvalifikavimą bei amatininkų apsaugą;

| 19. | ragina Komisiją peržiūrėti bendro finansavimo lygį, kad būtų geriau atsižvelgiama į išsivystymo lygį, ES pridėtinę vertę, veiksmų rūšis ir paramos gavėjus, jų panaudojimo pajėgumus ir galimybes vystytis; šiuo tikslu ragina sanglaudos politikai skirti pakankamai Bendrijos biudžeto lėšų, kai nacionalinės ir vietos valdžios institucijų įnašai mažinami dėl nacionalinės biudžeto išlaidų ribojimo politikos; apgailestauja, kad didelė dalis turimų ESF lėšų nepanaudojama, tačiau pažymi, kad kai kurios valstybės narės padarė didelę pažangą šiuo klausimu; ragina valstybes nares rengti priemones, kurios padėtų nedideliems paramos gavėjams (dažniausiai visuomeninėms NVO ir MVĮ) sėkmingai rengti paraiškas, ir globoti juos projektų įgyvendinimo laikotarpiu – taip būtų užtikrinama veiksmingesnė procedūrų eiga; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją peržiūrėti bendro finansavimo lygį, kad būtų geriau atsižvelgiama į išsivystymo lygį, ES pridėtinę vertę, veiksmų rūšis ir paramos gavėjus, jų panaudojimo pajėgumus ir galimybes vystytis; šiuo tikslu ragina sanglaudos politikai skirti pakankamai Bendrijos biudžeto lėšų, kai nacionalinės ir vietos valdžios institucijų įnašai mažinami dėl nacionalinės biudžeto išlaidų ribojimo politikos; apgailestauja, kad didelė dalis turimų ESF lėšų nepanaudojama, tačiau pažymi, kad kai kurios valstybės narės padarė didelę pažangą šiuo klausimu; ragina valstybes nares rengti priemones, kurios padėtų nedideliems paramos gavėjams (dažniausiai visuomeninėms NVO ir MVĮ) sėkmingai rengti paraiškas, ir globoti juos projektų įgyvendinimo laikotarpiu – taip būtų užtikrinama veiksmingesnė procedūrų eiga;

| 20. | ragina valstybes nares laikantis tikslių taisyklių labiau naudotis galimybe ESF paramos gavėjams gauti išankstines išmokas; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares laikantis tikslių taisyklių labiau naudotis galimybe ESF paramos gavėjams gauti išankstines išmokas;

| 21. | pabrėžia, kad reikia skirti daug specialaus ir nuolatinio dėmesio tikriesiems programų, finansuojamų iš ESF, rezultatams, kurių būtų pasiekta patobulinus Bendrijos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų vertinimo, stebėsenos ir rodiklių sistemas, kurios apimtų ne tik išlaidų lygį, bet ir vykdomos politikos kokybę; ragina Komisiją atsižvelgti į netikrumo veiksnius, darančius įtaką ilgalaikiams projektams, pagal kuriuos padedama grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad reikia skirti daug specialaus ir nuolatinio dėmesio tikriesiems programų, finansuojamų iš ESF, rezultatams, kurių būtų pasiekta patobulinus Bendrijos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų vertinimo, stebėsenos ir rodiklių sistemas, kurios apimtų ne tik išlaidų lygį, bet ir vykdomos politikos kokybę; ragina Komisiją atsižvelgti į netikrumo veiksnius, darančius įtaką ilgalaikiams projektams, pagal kuriuos padedama grįžti į darbo rinką;

| 22. | pabrėžia, kad kai kurios reformos kai kuriose valstybėse narėse gali būti labai svarbios siekiant padidinti lėšų panaudojimo pajėgumus, taigi pabrėžia ir poreikį, kad dėl jų derėtųsi Europos Komisija ir susijusios valstybės narės, apibrėždamos vystymosi ir investicijų partnerystės sutartį, kad šios nuostatos minėtoms valstybėms narėms būtų privalomos; ypač pabrėžia decentralizacijos svarbą ir tai, kad svarbu suteikti daugiau galių regioninėms ir vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad kai kurios reformos kai kuriose valstybėse narėse gali būti labai svarbios siekiant padidinti lėšų panaudojimo pajėgumus, taigi pabrėžia ir poreikį, kad dėl jų derėtųsi Europos Komisija ir susijusios valstybės narės, apibrėždamos vystymosi ir investicijų partnerystės sutartį, kad šios nuostatos minėtoms valstybėms narėms būtų privalomos; ypač pabrėžia decentralizacijos svarbą ir tai, kad svarbu suteikti daugiau galių regioninėms ir vietos valdžios institucijoms;

| 23. | pritaria nuostatai, kad sanglaudos politikos reglamentavimo struktūra turėtų sudaryti sąlygas lanksčiau tvarkyti veiklos programas, kad būtų galima geriau atspindėti plėtros procesų pobūdį ir geografiją; siūlo suteikti valstybėms narėms ir regionams pakankamai galimybių lanksčiai pasirinkti savo prioritetus ir parengti reikiamus politikos priemonių derinius; |
| --- | --- |

23.

pritaria nuostatai, kad sanglaudos politikos reglamentavimo struktūra turėtų sudaryti sąlygas lanksčiau tvarkyti veiklos programas, kad būtų galima geriau atspindėti plėtros procesų pobūdį ir geografiją; siūlo suteikti valstybėms narėms ir regionams pakankamai galimybių lanksčiai pasirinkti savo prioritetus ir parengti reikiamus politikos priemonių derinius;

| 24. | ragina valstybes nares kreipti daugiau dėmesio į projektų rengimą ir parengti projektų paketą siekiant sumažinti sąnaudų viršijimo pavojų ir pasiekti aukštus lėšų panaudojimo rodiklius; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares kreipti daugiau dėmesio į projektų rengimą ir parengti projektų paketą siekiant sumažinti sąnaudų viršijimo pavojų ir pasiekti aukštus lėšų panaudojimo rodiklius;

| 25. | pažymi, kad norint sėkmingai parengti, įgyvendinti ir stebėti politikos priemones, reikalingas strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti, būtini nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valstybinio sektoriaus instituciniai gebėjimai, techniniai ir administraciniai dalyvaujančių valdžios institucijų ir paramos gavėjų gebėjimai; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad norint sėkmingai parengti, įgyvendinti ir stebėti politikos priemones, reikalingas strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti, būtini nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valstybinio sektoriaus instituciniai gebėjimai, techniniai ir administraciniai dalyvaujančių valdžios institucijų ir paramos gavėjų gebėjimai;

| 26. | ragina valstybes nares, remiant Komisijai ir koordinuojant veiklą su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, atkreipti dėmesį į geresnį žmogiškųjų išteklių valdymą, t. y. dėti daugiau pastangų siekiant pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotą personalą, reikalingą ES lėšoms valdyti, propaguoti aukštos kokybės tokio personalo mokymus ir vengti keisti darbuotojus, nebent to būtinai reikėtų ir taip būtų siekiama vienintelio tikslo – padidinti jų veiksmingumą, taigi ir panaudojimo pajėgumus; atsižvelgdamas į tai, primena, kad esama galimybių naudoti ESF ir techninės pagalbos lėšas pajėgumams, kurie yra būtini įgyvendinant programas ir stebint jų vykdymą, kurti; pabrėžia, kad svarbu decentralizuotai įrengti vieno langelio principu veikiančius padalinius, kurie padėtų programos partneriams; ragina valstybes nares kurti „vieno Europos langelio“ principu veikiančius centrus, kurie būtų kuo arčiau piliečių, kad tiek vietos valdžios institucijoms, tiek ES piliečiams būtų galima teikti pagalbą, susijusią su prašymais skirti Sanglaudos fondo lėšų; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares, remiant Komisijai ir koordinuojant veiklą su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, atkreipti dėmesį į geresnį žmogiškųjų išteklių valdymą, t. y. dėti daugiau pastangų siekiant pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotą personalą, reikalingą ES lėšoms valdyti, propaguoti aukštos kokybės tokio personalo mokymus ir vengti keisti darbuotojus, nebent to būtinai reikėtų ir taip būtų siekiama vienintelio tikslo – padidinti jų veiksmingumą, taigi ir panaudojimo pajėgumus; atsižvelgdamas į tai, primena, kad esama galimybių naudoti ESF ir techninės pagalbos lėšas pajėgumams, kurie yra būtini įgyvendinant programas ir stebint jų vykdymą, kurti; pabrėžia, kad svarbu decentralizuotai įrengti vieno langelio principu veikiančius padalinius, kurie padėtų programos partneriams; ragina valstybes nares kurti „vieno Europos langelio“ principu veikiančius centrus, kurie būtų kuo arčiau piliečių, kad tiek vietos valdžios institucijoms, tiek ES piliečiams būtų galima teikti pagalbą, susijusią su prašymais skirti Sanglaudos fondo lėšų;

| 27. | pažymi, kad norint remtis įgyta valdymo patirtimi ir žiniomis būtinas geras valdymo ir kontrolės sistemų bei pajėgumų tęstinumas, todėl ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų išvengta lėšų valdymo srityje dirbančių administracijos darbuotojų kaitos; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad norint remtis įgyta valdymo patirtimi ir žiniomis būtinas geras valdymo ir kontrolės sistemų bei pajėgumų tęstinumas, todėl ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų išvengta lėšų valdymo srityje dirbančių administracijos darbuotojų kaitos;

| 28. | ragina Europos Komisiją didinti pagalbą toms valstybėms narėms, kurių lėšų panaudojimo lygis yra žemesnis negu ES vidurkis, o tai rodo, kad panaudojimo pajėgumai yra nepakankami; mano, kad tokia didesnė pagalba ir glaudus bendradarbiavimas turėtų tęstis bent tol, kol atitinkamos šalys pasieks pakankamą kompetencijos lygį, kad rezultatus jos galėtų pasiekti be specialiosios išorės pagalbos; |
| --- | --- |

28.

ragina Europos Komisiją didinti pagalbą toms valstybėms narėms, kurių lėšų panaudojimo lygis yra žemesnis negu ES vidurkis, o tai rodo, kad panaudojimo pajėgumai yra nepakankami; mano, kad tokia didesnė pagalba ir glaudus bendradarbiavimas turėtų tęstis bent tol, kol atitinkamos šalys pasieks pakankamą kompetencijos lygį, kad rezultatus jos galėtų pasiekti be specialiosios išorės pagalbos;

| 29. | ragina valstybes nares rengti įgyvendinimo tarnybų mainų forumus arba kurti jų tinklus siekiant aptarti įgytą patirtį bei sunkumus ir keistis geriausia patirtimi; taip pat ragina valstybes nares padėti paramos gavėjams vykdyti griežtesnius kontrolės reikalavimus, t. y. teikti jiems paramą, ypač teikti techninę pagalbą, siekiant mokyti ir remti tuos ekonominius ir socialinius subjektus, kuriems gali būti skiriamos lėšos; siūlo dalį skirtos sumos naudoti tokių projektų techninės pagalbos veiksmų programoms; ragina valstybes nares parengti ir organizuoti mokymus, skirtus potencialiems paramos gavėjams; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares rengti įgyvendinimo tarnybų mainų forumus arba kurti jų tinklus siekiant aptarti įgytą patirtį bei sunkumus ir keistis geriausia patirtimi; taip pat ragina valstybes nares padėti paramos gavėjams vykdyti griežtesnius kontrolės reikalavimus, t. y. teikti jiems paramą, ypač teikti techninę pagalbą, siekiant mokyti ir remti tuos ekonominius ir socialinius subjektus, kuriems gali būti skiriamos lėšos; siūlo dalį skirtos sumos naudoti tokių projektų techninės pagalbos veiksmų programoms; ragina valstybes nares parengti ir organizuoti mokymus, skirtus potencialiems paramos gavėjams;

| 30. | primena tarpregioninių ir kitų programų, pavyzdžiui, INTERACT ir URBACT, svarbą siekiant nustatyti ir skleisti gerąją patirtį ir mokyti politinius bei administracinius subjektus optimaliai naudoti lėšas; ragina numatyti galimybę finansuoti veiksmus, kuriais skatinama planuoti teritorijas ir veiksmingai naudoti lėšas, pagal teritorinio bendradarbiavimo tikslo dalį „Tarpregioninis bendradarbiavimas“; |
| --- | --- |

30.

primena tarpregioninių ir kitų programų, pavyzdžiui, INTERACT ir URBACT, svarbą siekiant nustatyti ir skleisti gerąją patirtį ir mokyti politinius bei administracinius subjektus optimaliai naudoti lėšas; ragina numatyti galimybę finansuoti veiksmus, kuriais skatinama planuoti teritorijas ir veiksmingai naudoti lėšas, pagal teritorinio bendradarbiavimo tikslo dalį „Tarpregioninis bendradarbiavimas“;

| 31. | ragina Komisiją parengti ES masto bendradarbiavimo programą, grindžiamą įgyvendinant porinių projektų programą įgyta patirtimi, siekiant pagerinti regionų, panaudojančių daug lėšų, ir regionų, panaudojančių mažai lėšų, bendradarbiavimą ir palengvinti geriausios patirties sklaidą; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją parengti ES masto bendradarbiavimo programą, grindžiamą įgyvendinant porinių projektų programą įgyta patirtimi, siekiant pagerinti regionų, panaudojančių daug lėšų, ir regionų, panaudojančių mažai lėšų, bendradarbiavimą ir palengvinti geriausios patirties sklaidą;

| 32. | siūlo sukurti internetinę platformą, kurioje paramos gavėjai, vietos ir regioniniai suinteresuotieji subjektai ir valdžios institucijos galėtų keistis geriausia patirtimi ir informacija apie kliūtis, problemas ir pateikti jų galimus sprendimus; |
| --- | --- |

32.

siūlo sukurti internetinę platformą, kurioje paramos gavėjai, vietos ir regioniniai suinteresuotieji subjektai ir valdžios institucijos galėtų keistis geriausia patirtimi ir informacija apie kliūtis, problemas ir pateikti jų galimus sprendimus;

| 33. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę įdiegti suderintas informacijos ir ryšių sistemas atsižvelgiant į valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų skirtumus, šiuo tikslu prašo įdiegti vienodą programinę įrangą, skirtą stebėti, kaip naudojamos lėšos pagal teritorinio bendradarbiavimo programas; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę įdiegti suderintas informacijos ir ryšių sistemas atsižvelgiant į valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų skirtumus, šiuo tikslu prašo įdiegti vienodą programinę įrangą, skirtą stebėti, kaip naudojamos lėšos pagal teritorinio bendradarbiavimo programas;

| 34. | ragina Komisiją naudojantis informacijos ir ryšių sistemomis parengti išankstinio perspėjimo sistemą apie lėšų panaudojimą ir paskelbti bent metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikiama informacija apie regioninių ir struktūrinių fondų lėšų įsisavinimą kiekviename regione, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų stebėti, kaip vykdoma sanglaudos politika; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją naudojantis informacijos ir ryšių sistemomis parengti išankstinio perspėjimo sistemą apie lėšų panaudojimą ir paskelbti bent metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikiama informacija apie regioninių ir struktūrinių fondų lėšų įsisavinimą kiekviename regione, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų stebėti, kaip vykdoma sanglaudos politika;

| 35. | ragina Komisiją aktyviai bendradarbiauti su EIB, ypač kuriant Bendrijos iniciatyvas, pagal kurias siekiama didinti sanglaudos politikos efektyvumą ir veiksmingumą ir stiprinti struktūrinių fondų poveikį bei užtikrinti, kad būtų skiriama lėšų finansiškai remti MVĮ; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją aktyviai bendradarbiauti su EIB, ypač kuriant Bendrijos iniciatyvas, pagal kurias siekiama didinti sanglaudos politikos efektyvumą ir veiksmingumą ir stiprinti struktūrinių fondų poveikį bei užtikrinti, kad būtų skiriama lėšų finansiškai remti MVĮ;

| 36. | mano, kad iš anksto parengta ir su strategija „Europa 2020“ suderinta regioninio ir vietos lygmens viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė padės didinti gebėjimą panaudoti lėšas ir įveikti sunkumus, susijusius su bendru finansavimu; rekomenduoja valstybėms narėms nacionalinę teisės sistemą padaryti aiškesnę ir paprastesnę, kad būtų galima lengviau užmegzti tokią partnerystę; pažymi, kad reikia užtikrinti demokratinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės kontrolę; |
| --- | --- |

36.

mano, kad iš anksto parengta ir su strategija „Europa 2020“ suderinta regioninio ir vietos lygmens viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė padės didinti gebėjimą panaudoti lėšas ir įveikti sunkumus, susijusius su bendru finansavimu; rekomenduoja valstybėms narėms nacionalinę teisės sistemą padaryti aiškesnę ir paprastesnę, kad būtų galima lengviau užmegzti tokią partnerystę; pažymi, kad reikia užtikrinti demokratinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės kontrolę;

| 37. | ragina Komisiją nustatyti, ar yra teisinis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (VPP) projektų įgyvendinimo pagrindas ir ar jis veiksmingas, taip pat, jei tinkama, rekomenduoti valstybėms narėms, kurios nepatvirtino tokių teisėkūros priemonių, kuo greičiau parengti ir patvirtinti procedūras, pagal kurias šie projektai būtų veiksmingai įgyvendinami regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant mobilizuoti struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas VPP projektams kitu programavimo laikotarpiu finansuoti; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją nustatyti, ar yra teisinis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (VPP) projektų įgyvendinimo pagrindas ir ar jis veiksmingas, taip pat, jei tinkama, rekomenduoti valstybėms narėms, kurios nepatvirtino tokių teisėkūros priemonių, kuo greičiau parengti ir patvirtinti procedūras, pagal kurias šie projektai būtų veiksmingai įgyvendinami regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant mobilizuoti struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas VPP projektams kitu programavimo laikotarpiu finansuoti;

| 38. | pabrėžia, kad dauguma MVĮ, ypač mažosios ir labai mažos įmonės, dėl administracinių ir finansinių kliūčių neturi galimybės pačios naudotis struktūrinių fondų lėšomis ir kad joms reikia atstovaujančių organizacijų paramos ir konsultacijų regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; mano, kad taisyklių ir procedūrų supaprastinimas yra būtinas siekiant užtikrinti, kad MVĮ galėtų naudotis struktūrinių fondų lėšomis; prašo, kad Smulkiojo verslo aktas ir jo principai „visų pirma galvokime apie mažuosius“, „tik vieną kartą“ ir proporcingumo principas būtų taikomi visais sprendimų priėmimo lygmenimis siekiant nustatyti investavimo prioritetus ir valdymo, audito ir kontrolės procedūras tam, kad būtų užtikrintas geresnis lėšų panaudojimas; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad dauguma MVĮ, ypač mažosios ir labai mažos įmonės, dėl administracinių ir finansinių kliūčių neturi galimybės pačios naudotis struktūrinių fondų lėšomis ir kad joms reikia atstovaujančių organizacijų paramos ir konsultacijų regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; mano, kad taisyklių ir procedūrų supaprastinimas yra būtinas siekiant užtikrinti, kad MVĮ galėtų naudotis struktūrinių fondų lėšomis; prašo, kad Smulkiojo verslo aktas ir jo principai „visų pirma galvokime apie mažuosius“, „tik vieną kartą“ ir proporcingumo principas būtų taikomi visais sprendimų priėmimo lygmenimis siekiant nustatyti investavimo prioritetus ir valdymo, audito ir kontrolės procedūras tam, kad būtų užtikrintas geresnis lėšų panaudojimas;

| 39. | pabrėžia partnerių svarbą, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 dėl lėšų panaudojimo pajėgumų 11 straipsnyje; ragina valstybes nares išsamiai informuoti piliečius, pilietinės visuomenės, asociacijų ir nevyriausybinių organizacijų atstovus bei regionų ir vietos valdžios institucijas apie finansavimo galimybes, tinkamumą gauti bendrą finansavimą iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, bendro finansavimo taisykles, kompensavimo taisykles ir tai, kur skelbiami kvietimai teikti paraiškas, taip pat teikti jiems atitinkamą pagalbą šiais klausimais ir skatinti juos išnaudoti finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia partnerių svarbą, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 dėl lėšų panaudojimo pajėgumų 11 straipsnyje; ragina valstybes nares išsamiai informuoti piliečius, pilietinės visuomenės, asociacijų ir nevyriausybinių organizacijų atstovus bei regionų ir vietos valdžios institucijas apie finansavimo galimybes, tinkamumą gauti bendrą finansavimą iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, bendro finansavimo taisykles, kompensavimo taisykles ir tai, kur skelbiami kvietimai teikti paraiškas, taip pat teikti jiems atitinkamą pagalbą šiais klausimais ir skatinti juos išnaudoti finansavimo galimybes;

| 40. | pabrėžia teigiamą Europos investicijų banko teikiamų finansinių priemonių, kaip antai „Jessica“, naudojimo poveikį siekiant padidinti bendrus finansinius išteklius nedidinant tiesioginio viešojo finansavimo; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia teigiamą Europos investicijų banko teikiamų finansinių priemonių, kaip antai „Jessica“, naudojimo poveikį siekiant padidinti bendrus finansinius išteklius nedidinant tiesioginio viešojo finansavimo;

| 41. | pakartoja, kad daugiapakopio valdymo priemonės ir partnerystės principas yra pagrindiniai veiklos programų veiksmingumo ir didelio gebėjimo panaudoti lėšas aspektai; ragina valstybes nares laikytis subsidiarumo ir institucijų nepriklausomumo principų ir nuolat stiprinti partnerystės ir skaidrumo principą rengiant ir įgyvendinant veiklos programas, taigi ragina nuo pat pradžių privalomai, visapusiškai ir ilgam laikui įtraukti regionų bei vietos lygmens subjektus ir pilietinę visuomenę į veiklą, kai apibrėžiami ir nustatomi investavimo prioritetai, visais veiklos programų rengimo, taip pat jų įgyvendinimo ir vertinimo etapais; |
| --- | --- |

41.

pakartoja, kad daugiapakopio valdymo priemonės ir partnerystės principas yra pagrindiniai veiklos programų veiksmingumo ir didelio gebėjimo panaudoti lėšas aspektai; ragina valstybes nares laikytis subsidiarumo ir institucijų nepriklausomumo principų ir nuolat stiprinti partnerystės ir skaidrumo principą rengiant ir įgyvendinant veiklos programas, taigi ragina nuo pat pradžių privalomai, visapusiškai ir ilgam laikui įtraukti regionų bei vietos lygmens subjektus ir pilietinę visuomenę į veiklą, kai apibrėžiami ir nustatomi investavimo prioritetai, visais veiklos programų rengimo, taip pat jų įgyvendinimo ir vertinimo etapais;

| 42. | ragina Komisiją skatinti atviresnes diskusijas dėl priemonių, kurios numatytos siekiant, kad būtų sparčiau naudojamos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšos; atsižvelgdamas į tai, mano, kad Regionų komiteto būtų galima paprašyti kasmet pateikti nuomonę dėl visų valstybių narių pajėgumo panaudoti lėšas; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją skatinti atviresnes diskusijas dėl priemonių, kurios numatytos siekiant, kad būtų sparčiau naudojamos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšos; atsižvelgdamas į tai, mano, kad Regionų komiteto būtų galima paprašyti kasmet pateikti nuomonę dėl visų valstybių narių pajėgumo panaudoti lėšas;

| 43. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visose valstybėse narėse remiant strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą pagal sanglaudos politiką būtų mažinami regionų ir mikroregionų skirtumai, deramai atsižvelgiama į konkrečius atokiausių regionų poreikius ir skatinamas darnus vystymasis ES, taikant papildomus tikslinius dokumentus ir priemones tose srityse, kurios dar vis neatitinka Europos standartų; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją užtikrinti, kad visose valstybėse narėse remiant strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą pagal sanglaudos politiką būtų mažinami regionų ir mikroregionų skirtumai, deramai atsižvelgiama į konkrečius atokiausių regionų poreikius ir skatinamas darnus vystymasis ES, taikant papildomus tikslinius dokumentus ir priemones tose srityse, kurios dar vis neatitinka Europos standartų;

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 158, 2010 6 24, p. 1.

(2)  OL L 132, 2010 5 29, p. 1.

(3)  OL L 126, 2009 5 21, p. 3.

(4)  OL L 94, 2009 4 8, p. 10.

(5)  OL L 25, 2009 1 29, p. 1.

(6)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(7)  OL L 210, 2006 7 31, p. 12.

(8)  OL L 210, 2006 7 31, p. 1.

(9)  OL L 371, 2006 12 27, p. 1.

(10)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0283.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0473.

(13)  OL C 117E, 2010 5 6, p. 79.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/31

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisEuropos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo

P7_TA(2011)0404

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnio Europos reagavimo į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo (2011/2023(INI))

2013/C 56 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 196 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga skatina valstybių narių bendradarbiavimą, siekdama didinti gaivalinių nelaimių arba žmogaus sukeltų katastrofų prevencijos ir apsaugos nuo jų sistemų veiksmingumą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 196 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga skatina valstybių narių bendradarbiavimą, siekdama didinti gaivalinių nelaimių arba žmogaus sukeltų katastrofų prevencijos ir apsaugos nuo jų sistemų veiksmingumą“,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnį (solidarumo sąlyga), kuriame numatyta, kad „Sąjunga ir valstybės narės veikia bendrai ir solidariai, jei kuri nors valstybė narė patirtų teroro aktą, gaivalinę nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą <...>“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnį (solidarumo sąlyga), kuriame numatyta, kad „Sąjunga ir valstybės narės veikia bendrai ir solidariai, jei kuri nors valstybė narė patirtų teroro aktą, gaivalinę nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą <...>“,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. persvarstytas 1994 m. Užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo gaires teikiant tarptautinę pagalbą įvykus nelaimei („Oslo gaires“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. persvarstytas 1994 m. Užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo gaires teikiant tarptautinę pagalbą įvykus nelaimei („Oslo gaires“),

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, kurį 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašė Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios šalies atstovas, Europos Parlamento pirmininkas ir Europos Komisijos pirmininkas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, kurį 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašė Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios šalies atstovas, Europos Parlamento pirmininkas ir Europos Komisijos pirmininkas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimo (COM(2008)0130), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimo (COM(2008)0130),

| — | atsižvelgdamas į M. Barnier ataskaitą „Europos civilinės saugos pajėgos. Europos pagalba“, kuri buvo paskelbta 2006 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į M. Barnier ataskaitą „Europos civilinės saugos pajėgos. Europos pagalba“, kuri buvo paskelbta 2006 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas, kuriose pritarta 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikate nurodytiems tikslams – užtikrinti geriau prognozuojamą, veiksmingesnį, efektyvesnį, nuoseklesnį ir matomesnį Europos reagavimą į nelaimes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas, kuriose pritarta 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikate nurodytiems tikslams – užtikrinti geriau prognozuojamą, veiksmingesnį, efektyvesnį, nuoseklesnį ir matomesnį Europos reagavimą į nelaimes,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. gruodžio mėn. išvadas, kuriose Komisija raginama kuo geriau pasinaudoti Bendrijos civilinės saugos mechanizmu ir stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. gruodžio mėn. išvadas, kuriose Komisija raginama kuo geriau pasinaudoti Bendrijos civilinės saugos mechanizmu ir stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimą 2007/162/EB, Euratomas, nustatantį civilinės saugos finansinę priemonę (1) ir į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/779/EB, Euratomas, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimą 2007/162/EB, Euratomas, nustatantį civilinės saugos finansinę priemonę (1) ir į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/779/EB, Euratomas, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl ES greitojo reagavimo pajėgumų kūrimo (3), 2010 m. vasario 10 d. dėl žemės drebėjimo Haityje (4), 2009 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų 2009 m. vasarą (5), 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes gerinimo (6) ir 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl ES greitojo reagavimo pajėgumų kūrimo (3), 2010 m. vasario 10 d. dėl žemės drebėjimo Haityje (4), 2009 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų 2009 m. vasarą (5), 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes gerinimo (6) ir 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto (A7–0283/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto (A7–0283/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės susiduria su dideliais pavojais, pavyzdžiui, žemės drebėjimų ir cunamių, gaisrų ir miškų gaisrų, potvynių ir žemės nuošliaužų, pramoninių ir branduolinių avarijų, teroristų išpuolių, gaivalinių nelaimių ir didelių pandemijų; kadangi labai padaugėjo šių gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, kurias patiria Sąjunga ir jos piliečiai, taip pat kitos pasaulio šalys ir regionai, skaičius ir mastai, kaip tragiškai parodė neseniai įvykusi didelė katastrofa Japonijoje, – žemės drebėjimo, cunamio ir branduolinės katastrofos derinys, dėl kurių atitinkamai padidėjo žuvusiųjų skaičius ir ekonominiai, socialiniai, aplinkos ir kultūros paveldo nuostoliai, ir kadangi negalime atmesti galimybės, kad ir ateityje bet kada toliau nuo mūsų gali kilti tokių neprognozuojamo masto reiškinių ir tokiu atveju būtų itin naudingas Europos reagavimas į nelaimes, nes nacionaliniai pajėgumai galėtų būti išnaudoti iki galo, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės susiduria su dideliais pavojais, pavyzdžiui, žemės drebėjimų ir cunamių, gaisrų ir miškų gaisrų, potvynių ir žemės nuošliaužų, pramoninių ir branduolinių avarijų, teroristų išpuolių, gaivalinių nelaimių ir didelių pandemijų; kadangi labai padaugėjo šių gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, kurias patiria Sąjunga ir jos piliečiai, taip pat kitos pasaulio šalys ir regionai, skaičius ir mastai, kaip tragiškai parodė neseniai įvykusi didelė katastrofa Japonijoje, – žemės drebėjimo, cunamio ir branduolinės katastrofos derinys, dėl kurių atitinkamai padidėjo žuvusiųjų skaičius ir ekonominiai, socialiniai, aplinkos ir kultūros paveldo nuostoliai, ir kadangi negalime atmesti galimybės, kad ir ateityje bet kada toliau nuo mūsų gali kilti tokių neprognozuojamo masto reiškinių ir tokiu atveju būtų itin naudingas Europos reagavimas į nelaimes, nes nacionaliniai pajėgumai galėtų būti išnaudoti iki galo,

| B. | kadangi itin didelės sausros ir miškų gaisrų atvejų Europoje tiek jų skaičiaus, tiek išplitimo atžvilgiu daugėja, dėl ko tampa būtina plėtoti mokslinius tyrimus šioje srityje, siekiant pagerinti rizikos vertinimo mechanizmus, prevencines sistemas ir kovos su šiais reiškiniais priemones, |
| --- | --- |

B.

kadangi itin didelės sausros ir miškų gaisrų atvejų Europoje tiek jų skaičiaus, tiek išplitimo atžvilgiu daugėja, dėl ko tampa būtina plėtoti mokslinius tyrimus šioje srityje, siekiant pagerinti rizikos vertinimo mechanizmus, prevencines sistemas ir kovos su šiais reiškiniais priemones,

| C. | kadangi dėl spartėjančios klimato kaitos ir gamtinių išteklių nykimo gali padidėti tikimybė, kad gaivalinės nelaimės bus dažnesnės ir intensyvesnės, |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl spartėjančios klimato kaitos ir gamtinių išteklių nykimo gali padidėti tikimybė, kad gaivalinės nelaimės bus dažnesnės ir intensyvesnės,

| D. | kadangi 2008 m. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalys Balio veiksmų plane pripažino nelaimių rizikos mažinimo ir klimato kaitos tarpusavio sąsają, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2008 m. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalys Balio veiksmų plane pripažino nelaimių rizikos mažinimo ir klimato kaitos tarpusavio sąsają,

| E. | kadangi 2010 m. JTBKKK Kankūno prisitaikymo prie klimato kaitos programoje nelaimių rizikos mažinimas oficialiai pripažintas esminiu prisitaikymo prie klimato kaitos veiksniu, o vyriausybės skatinamos svarstyti galimybę prisitaikymo prie klimato kaitos priemones sieti su Hyogo veiksmų programa, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2010 m. JTBKKK Kankūno prisitaikymo prie klimato kaitos programoje nelaimių rizikos mažinimas oficialiai pripažintas esminiu prisitaikymo prie klimato kaitos veiksniu, o vyriausybės skatinamos svarstyti galimybę prisitaikymo prie klimato kaitos priemones sieti su Hyogo veiksmų programa,

| F. | kadangi neseniai įvykusios tragedijos, kaip antai žemės drebėjimas Haityje ir potvyniai Pakistane, parodė, kad ES turimos pagrindinės reagavimo į nelaimes priemonės (humanitarinė pagalba ir ES civilinės saugos mechanizmas) veikia gerai siekiant tikslų, kuriems jos buvo sukurtos, ir atsižvelgiant į susidariusias aplinkybes, tačiau kadangi labai reikia toliau stiprinti reagavimo į nelaimes, ištinkančias Europos Sąjungą – ir jos viduje, ir už jos ribų – koordinavimą ir kadangi dar yra galimybių pagerinti visos ES pagalbos efektyvumą, veiksmingumą, darną ir matomumą, |
| --- | --- |

F.

kadangi neseniai įvykusios tragedijos, kaip antai žemės drebėjimas Haityje ir potvyniai Pakistane, parodė, kad ES turimos pagrindinės reagavimo į nelaimes priemonės (humanitarinė pagalba ir ES civilinės saugos mechanizmas) veikia gerai siekiant tikslų, kuriems jos buvo sukurtos, ir atsižvelgiant į susidariusias aplinkybes, tačiau kadangi labai reikia toliau stiprinti reagavimo į nelaimes, ištinkančias Europos Sąjungą – ir jos viduje, ir už jos ribų – koordinavimą ir kadangi dar yra galimybių pagerinti visos ES pagalbos efektyvumą, veiksmingumą, darną ir matomumą,

| G. | be to, kadangi kilus daug krizių, visų pirma 2004 m. gruodžio 26 d. cunamio sukeltai krizei, daug problemų atsirado dėl to, kad Europos lygmeniu nėra priimtų sistemingų veiksmų planų ir protokolų siekiant reaguoti į pavojus ir kad Europos veiksmai per mažai matomi, palyginti su visuotinai vykdomais veiksmais, |
| --- | --- |

G.

be to, kadangi kilus daug krizių, visų pirma 2004 m. gruodžio 26 d. cunamio sukeltai krizei, daug problemų atsirado dėl to, kad Europos lygmeniu nėra priimtų sistemingų veiksmų planų ir protokolų siekiant reaguoti į pavojus ir kad Europos veiksmai per mažai matomi, palyginti su visuotinai vykdomais veiksmais,

| H. | kadangi pasitelkiant Europos Parlamento inicijuotas bandomąsias schemas buvo sėkmingai išbandytos įvairios priemonės, susijusios su iš anksto numatytais valstybių narių ištekliais ir ES finansuojamais ištekliais (8), |
| --- | --- |

H.

kadangi pasitelkiant Europos Parlamento inicijuotas bandomąsias schemas buvo sėkmingai išbandytos įvairios priemonės, susijusios su iš anksto numatytais valstybių narių ištekliais ir ES finansuojamais ištekliais (8),

| I. | kadangi Europos Parlamentas nuolatos ragino Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymų dėl ES civilinės saugos pajėgų suformavimo, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo ir taip papildyti valstybių narių pastangas, laikantis SESV 196 straipsnio nuostatų, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas nuolatos ragino Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymų dėl ES civilinės saugos pajėgų suformavimo, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo ir taip papildyti valstybių narių pastangas, laikantis SESV 196 straipsnio nuostatų,

| J. | kadangi pagal SESV 222 straipsnio solidarumo sąlygą valstybės narės įpareigotos teikti pagalbą vienos kitoms, jei ES teritorijoje įvyksta gaivalinė ar žmogaus sukelta nelaimė, |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal SESV 222 straipsnio solidarumo sąlygą valstybės narės įpareigotos teikti pagalbą vienos kitoms, jei ES teritorijoje įvyksta gaivalinė ar žmogaus sukelta nelaimė,

| K. | kadangi labai svarbu, kad vyktų greitas ES ir tarptautinių veikėjų koordinavimas, derinimas ir informavimas; kadangi šiuo metu ES vietoje koordinuoja kelias grupes, kurioms vadovaujama įvairia tvarka, todėl veikla neišvengiamai dubliuojama, sutampa ir brangiai kainuoja žmogiškųjų išteklių, koordinavimo ir veiksmingumo požiūriais; kadangi galiausiai atsižvelgdama į ekonomikos ir finansų krizę Europos Sąjunga turi vystyti apsaugos sistemą, grindžiamą esamų lėšų pasidalijimu ir racionaliu panaudojimu, visiškai nedidindama bendrų išlaidų, |
| --- | --- |

K.

kadangi labai svarbu, kad vyktų greitas ES ir tarptautinių veikėjų koordinavimas, derinimas ir informavimas; kadangi šiuo metu ES vietoje koordinuoja kelias grupes, kurioms vadovaujama įvairia tvarka, todėl veikla neišvengiamai dubliuojama, sutampa ir brangiai kainuoja žmogiškųjų išteklių, koordinavimo ir veiksmingumo požiūriais; kadangi galiausiai atsižvelgdama į ekonomikos ir finansų krizę Europos Sąjunga turi vystyti apsaugos sistemą, grindžiamą esamų lėšų pasidalijimu ir racionaliu panaudojimu, visiškai nedidindama bendrų išlaidų,

| L. | kadangi Japonijoje neseniai įvykus katastrofai Japonijos vyriausybė paprašė Europos Sąjungos sukurti vieną nedidelę civilinės saugos komandą, kurią koordinuotų Europos Komisija ir kuri skirstytų pagalbą, o ne įvairiu laiku siųsti kelias įvairių valstybių narių civilinės saugos komandas; kadangi šios katastrofos metu geriau koordinuojant veiklą buvo galima pagerinti visos ES teikiamą pagalbą didinant išlaidų efektyvumą, pagalbos nuoseklumą ir matomumą, |
| --- | --- |

L.

kadangi Japonijoje neseniai įvykus katastrofai Japonijos vyriausybė paprašė Europos Sąjungos sukurti vieną nedidelę civilinės saugos komandą, kurią koordinuotų Europos Komisija ir kuri skirstytų pagalbą, o ne įvairiu laiku siųsti kelias įvairių valstybių narių civilinės saugos komandas; kadangi šios katastrofos metu geriau koordinuojant veiklą buvo galima pagerinti visos ES teikiamą pagalbą didinant išlaidų efektyvumą, pagalbos nuoseklumą ir matomumą,

| M. | kadangi atsižvelgiant į atitinkamus institucijų vaidmenis ES lygiu turi būti užtikrinamas politinis nuoseklumas, kuris netrukdytų reagavimo į nelaimes operacijoms ar jų nesulėtintų, ir kadangi jis turi būti kuriamas remiantis esamais mechanizmais nekuriant naujų struktūrų, |
| --- | --- |

M.

kadangi atsižvelgiant į atitinkamus institucijų vaidmenis ES lygiu turi būti užtikrinamas politinis nuoseklumas, kuris netrukdytų reagavimo į nelaimes operacijoms ar jų nesulėtintų, ir kadangi jis turi būti kuriamas remiantis esamais mechanizmais nekuriant naujų struktūrų,

| N. | kadangi, norint pašalinti kai kurias pagrindines nelaimių priežastis, visose plėtros politikos srityse turėtų būti integruota nelaimių prevencijos ir parengties kultūra, |
| --- | --- |

N.

kadangi, norint pašalinti kai kurias pagrindines nelaimių priežastis, visose plėtros politikos srityse turėtų būti integruota nelaimių prevencijos ir parengties kultūra,

| O. | kadangi būtina išplėtoti prevenciją realiu laiku įvairiais stebėjimo, išankstinio įspėjimo bei įspėjimo apie pavojų etapais, pasinaudojant ir palydovų teikiama informacija, ir atitinkamai reaguoti bei suteikti pagalbą gyventojams, kuriems gali kilti pavojus; |
| --- | --- |

O.

kadangi būtina išplėtoti prevenciją realiu laiku įvairiais stebėjimo, išankstinio įspėjimo bei įspėjimo apie pavojų etapais, pasinaudojant ir palydovų teikiama informacija, ir atitinkamai reaguoti bei suteikti pagalbą gyventojams, kuriems gali kilti pavojus;

| P. | kadangi ES pritaria, kad Jungtinės Tautos ir visų pirma JT humanitarinių reikalų koordinavimo tarnyba turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį koordinuojant trečiosioms šalims skiriamą tarptautinę pagalbą, |
| --- | --- |

P.

kadangi ES pritaria, kad Jungtinės Tautos ir visų pirma JT humanitarinių reikalų koordinavimo tarnyba turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį koordinuojant trečiosioms šalims skiriamą tarptautinę pagalbą,

| Q. | kadangi Europos integruotas reagavimo į krizes visais krizių etapais požiūris, apimantis visas pavojaus rūšis, yra efektyviausia veiksmų įvykus nelaimėms strategija; kadangi pagal šį požiūrį turi būti siejami nelaimių prevencija (įskaitant sušvelninimo ir rizikos mažinimo priemones), parengtis, reagavimas ir atstatymas plačiąja tvaraus vystymosi prasme, kadangi labai svarbu sukurti veiklos priemonės, pavyzdžiui, rizikos prevencijos veiklos planą (į kurį būtų įtrauktos standartinės procedūros ir planavimo priemonės); kadangi reikia, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų pradėtų investuoti į rizikos prevenciją ir numatymą ir kadangi ES turėtų siekti tokių pačių didelių tikslų tiek nelaimių prevencijos ir parengties klausimu, tiek reagavimo klausimu, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos integruotas reagavimo į krizes visais krizių etapais požiūris, apimantis visas pavojaus rūšis, yra efektyviausia veiksmų įvykus nelaimėms strategija; kadangi pagal šį požiūrį turi būti siejami nelaimių prevencija (įskaitant sušvelninimo ir rizikos mažinimo priemones), parengtis, reagavimas ir atstatymas plačiąja tvaraus vystymosi prasme, kadangi labai svarbu sukurti veiklos priemonės, pavyzdžiui, rizikos prevencijos veiklos planą (į kurį būtų įtrauktos standartinės procedūros ir planavimo priemonės); kadangi reikia, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų pradėtų investuoti į rizikos prevenciją ir numatymą ir kadangi ES turėtų siekti tokių pačių didelių tikslų tiek nelaimių prevencijos ir parengties klausimu, tiek reagavimo klausimu,

| R. | kadangi reglamente, kuriuo buvo įsteigtas Solidarumo fondas, yra nuostatų, kuriomis apsunkinamas ir stabdomas jo lėšų skyrimas ištikus gaivalinėms nelaimėms, susijusių būtent su kompensuojamų išlaidų sumomis ir rūšimis bei terminų ir tvarkos nelankstumu, |
| --- | --- |

R.

kadangi reglamente, kuriuo buvo įsteigtas Solidarumo fondas, yra nuostatų, kuriomis apsunkinamas ir stabdomas jo lėšų skyrimas ištikus gaivalinėms nelaimėms, susijusių būtent su kompensuojamų išlaidų sumomis ir rūšimis bei terminų ir tvarkos nelankstumu,

| S. | kadangi krizės metu gelbėtojų komandos privalo kuo greičiau gauti tikslią informaciją, kad galėtų paskirstyti būtiniausius daiktus, įrangą ir svarbiausius išteklius; kadangi todėl telekomunikacijos yra svarbiausias veiksnys valdant krizę, |
| --- | --- |

S.

kadangi krizės metu gelbėtojų komandos privalo kuo greičiau gauti tikslią informaciją, kad galėtų paskirstyti būtiniausius daiktus, įrangą ir svarbiausius išteklius; kadangi todėl telekomunikacijos yra svarbiausias veiksnys valdant krizę,

| T. | kadangi kilus krizei gali nebebūti sąlygų palaikyti sutartinius komunikacinius ryšius ir užtikrinti komunikacinius išteklius arba šie ryšiai ir ištekliai gali būti sunaikinti, |
| --- | --- |

T.

kadangi kilus krizei gali nebebūti sąlygų palaikyti sutartinius komunikacinius ryšius ir užtikrinti komunikacinius išteklius arba šie ryšiai ir ištekliai gali būti sunaikinti,

| U. | kadangi Europos kosmoso politikos reikalingumą ir teigiamus rezultatus, pasiektus Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (angl. GMES), kurią Komisija sukūrė palydovų duomenims ir informacijai naudoti, ir į jos praktinį taikymą civilinės saugos sektoriuje, taip pat pasitelkiant Pagrindinę incidentų tyrimo tarnybą, jau pripažino Komisija ir valstybės narės, |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos kosmoso politikos reikalingumą ir teigiamus rezultatus, pasiektus Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (angl. GMES), kurią Komisija sukūrė palydovų duomenims ir informacijai naudoti, ir į jos praktinį taikymą civilinės saugos sektoriuje, taip pat pasitelkiant Pagrindinę incidentų tyrimo tarnybą, jau pripažino Komisija ir valstybės narės,

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ ir jame keliamus tikslus; pabrėžia, kad komunikate pateikti pasiūlymai turėtų būti išnagrinėti išsamiau siekiant patenkinti lūkesčius dėl sustiprinto, koordinuojamo, nuoseklaus, efektyvaus, ekonomiškai efektyvaus, matomo ir darnaus bei visapusiško Europos reagavimo; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ ir jame keliamus tikslus; pabrėžia, kad komunikate pateikti pasiūlymai turėtų būti išnagrinėti išsamiau siekiant patenkinti lūkesčius dėl sustiprinto, koordinuojamo, nuoseklaus, efektyvaus, ekonomiškai efektyvaus, matomo ir darnaus bei visapusiško Europos reagavimo;

| 2. | pabrėžia, kad reikia racionalizuoti ir supaprastinti dabartinio Europos reagavimo į nelaimes veikimą ir optimizuoti resursus siekiant bendros naudos bei skatinti valstybes nares prisidėti ir tokiu būdu užtikrinti Europos solidarumą; todėl mano, kad Europos Sąjungos reagavimo pajėgumai turi būti įtraukti į daugelį pavojaus rūšių apimantį integruotą požiūrį; be to, jie turėtų atitikti pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomą išteklių delegavimą ir informacijos valdymą; kitaip tariant, iniciatyva gali kilti iš valstybių narių, kurios savanoriškai teiktų išteklius ir praktinę patirtį; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad reikia racionalizuoti ir supaprastinti dabartinio Europos reagavimo į nelaimes veikimą ir optimizuoti resursus siekiant bendros naudos bei skatinti valstybes nares prisidėti ir tokiu būdu užtikrinti Europos solidarumą; todėl mano, kad Europos Sąjungos reagavimo pajėgumai turi būti įtraukti į daugelį pavojaus rūšių apimantį integruotą požiūrį; be to, jie turėtų atitikti pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomą išteklių delegavimą ir informacijos valdymą; kitaip tariant, iniciatyva gali kilti iš valstybių narių, kurios savanoriškai teiktų išteklius ir praktinę patirtį;

| 3. | ragina Komisiją, kai bus diegiama Europos reagavimo į nelaimes gebėjimų sistema, atsižvelgti į solidarumo sąlygą ir jos įgyvendinimo taisykles, kurias būtina kuo skubiau priimti ir kurios užtikrintų veiksmingesnį ir nuoseklesnį reagavimą į nelaimes ES viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją, kai bus diegiama Europos reagavimo į nelaimes gebėjimų sistema, atsižvelgti į solidarumo sąlygą ir jos įgyvendinimo taisykles, kurias būtina kuo skubiau priimti ir kurios užtikrintų veiksmingesnį ir nuoseklesnį reagavimą į nelaimes ES viduje ir už jos ribų;

| 4. | primena, kad būtina peržiūrėti Solidarumo fondo reglamentą taip, kad tinkamumo kriterijai atitiktų kiekvieno regiono ir gaivalinės nelaimės savybes, įskaitant lėtai įvykstančias gaivalines nelaimes, pvz., sausra, ir būtų sudarytos sąlygos lankstesniam lėšų skyrimui reikiamu laiku; |
| --- | --- |

4.

primena, kad būtina peržiūrėti Solidarumo fondo reglamentą taip, kad tinkamumo kriterijai atitiktų kiekvieno regiono ir gaivalinės nelaimės savybes, įskaitant lėtai įvykstančias gaivalines nelaimes, pvz., sausra, ir būtų sudarytos sąlygos lankstesniam lėšų skyrimui reikiamu laiku;

| 5. | primena, kad pasirengimo, prevencijos ir reagavimo į nelaimes veiksmai negali būti atsieti vienas nuo kito ir kad dėl to, siekiant įveikti šias katastrofas, reikia stiprinti visa apimantį požiūrį; |
| --- | --- |

5.

primena, kad pasirengimo, prevencijos ir reagavimo į nelaimes veiksmai negali būti atsieti vienas nuo kito ir kad dėl to, siekiant įveikti šias katastrofas, reikia stiprinti visa apimantį požiūrį;

| 6. | patvirtina, kad reikia kokybiniu požiūriu pereiti nuo dabartinio ad hoc koordinavimo prie prognozuojamos ir iš anksto suplanuotos ES civilinės saugos mechanizmo sistemos, paremtos iš anksto numatytais ištekliais, kuriuos bus galima nedelsiant panaudoti ES pagalbos nelaimės atveju operacijose, bei kitais įnašais ir ištekliais, kuriuos valstybės narės manys esant reikalinga panaudoti; pabrėžia, kad pagalbos nelaimės atveju operacijose reikia įdiegti ES veiksmų stebėsenos, priežiūros ir plėtojimo sistemą; |
| --- | --- |

6.

patvirtina, kad reikia kokybiniu požiūriu pereiti nuo dabartinio ad hoc koordinavimo prie prognozuojamos ir iš anksto suplanuotos ES civilinės saugos mechanizmo sistemos, paremtos iš anksto numatytais ištekliais, kuriuos bus galima nedelsiant panaudoti ES pagalbos nelaimės atveju operacijose, bei kitais įnašais ir ištekliais, kuriuos valstybės narės manys esant reikalinga panaudoti; pabrėžia, kad pagalbos nelaimės atveju operacijose reikia įdiegti ES veiksmų stebėsenos, priežiūros ir plėtojimo sistemą;

| 7. | dar kartą ragina Komisiją laikantis subsidiarumo principo kuo skubiau teikti siūlymus dėl ES civilinės saugos pajėgų suformavimo remiantis ES civilinės saugos priemone, ES galėtų mobilizuoti išteklius, reikalingus aukoms suteikti civilinę apsaugą ir skubią pagalbą nelaimės atveju; įsitikinęs, kad ES reagavimas turėtų būti užtikrintas pasinaudojant esamomis Europos civilinės saugos pajėgų funkcijomis ir pajėgumais ir pašalinant esamas spragas bei kliūtis; |
| --- | --- |

7.

dar kartą ragina Komisiją laikantis subsidiarumo principo kuo skubiau teikti siūlymus dėl ES civilinės saugos pajėgų suformavimo remiantis ES civilinės saugos priemone, ES galėtų mobilizuoti išteklius, reikalingus aukoms suteikti civilinę apsaugą ir skubią pagalbą nelaimės atveju; įsitikinęs, kad ES reagavimas turėtų būti užtikrintas pasinaudojant esamomis Europos civilinės saugos pajėgų funkcijomis ir pajėgumais ir pašalinant esamas spragas bei kliūtis;

| 8. | sutinka, kad Europos reagavimas į nelaimes turėtų būti paremtas ir Europos reagavimo į nelaimes pajėgumais, stiprinant Europos civilinės saugos mechanizmą, paremtą iš anksto nustatytų, taigi, prognozuojamų valstybių narių reagavimo į nelaimes priemonių pajėgumais ir prieinamumu, ir Europos reagavimo į nelaimes centru, kuris būtų tokios strategijos kertinis akmuo, kaip nurodyta 2010 m. spalio 26 d. komunikate; pabrėžia, kad šie pokyčiai turėtų vykti taikant visas pavojaus rūšis apimantį požiūrį, bendriems veiksmams sutelkiant visus susijusius veikėjus, visų pirma pilietinę visuomenę, įskaitant nevyriausybines organizacijas ir savanorius, ir naudojantis įvairių esamų priemonių ir mechanizmų sąveika; |
| --- | --- |

8.

sutinka, kad Europos reagavimas į nelaimes turėtų būti paremtas ir Europos reagavimo į nelaimes pajėgumais, stiprinant Europos civilinės saugos mechanizmą, paremtą iš anksto nustatytų, taigi, prognozuojamų valstybių narių reagavimo į nelaimes priemonių pajėgumais ir prieinamumu, ir Europos reagavimo į nelaimes centru, kuris būtų tokios strategijos kertinis akmuo, kaip nurodyta 2010 m. spalio 26 d. komunikate; pabrėžia, kad šie pokyčiai turėtų vykti taikant visas pavojaus rūšis apimantį požiūrį, bendriems veiksmams sutelkiant visus susijusius veikėjus, visų pirma pilietinę visuomenę, įskaitant nevyriausybines organizacijas ir savanorius, ir naudojantis įvairių esamų priemonių ir mechanizmų sąveika;

| 9. | mano, kad visas pavojaus rūšis apimantis požiūris turi būti taikomas labiau atsižvelgiant į įvairias pavojų kategorijas – pavojai turi būti vertinami kiekvienu konkrečiu atveju, todėl gebėjimas analizuoti ir planuoti veiksmus, kurių turi būti imamasi atsižvelgiant į pavojų pobūdį, tikimybę ir rimtumą, turi būti didinamas decentralizuotai; |
| --- | --- |

9.

mano, kad visas pavojaus rūšis apimantis požiūris turi būti taikomas labiau atsižvelgiant į įvairias pavojų kategorijas – pavojai turi būti vertinami kiekvienu konkrečiu atveju, todėl gebėjimas analizuoti ir planuoti veiksmus, kurių turi būti imamasi atsižvelgiant į pavojų pobūdį, tikimybę ir rimtumą, turi būti didinamas decentralizuotai;

| 10. | be to, ragina, kad ES reagavimo į nelaimes pajėgumai būtų grindžiami atokiausių regionų ir Europos užjūrio šalių bei teritorijų pagalba, kadangi šie regionai, užjūrio šalys ir teritorijos gali būti paramos teikimo centrai siekiant palengvinti logistiką ir išankstinį pasirengimą naudotis ES ištekliais visuose vandenynuose; |
| --- | --- |

10.

be to, ragina, kad ES reagavimo į nelaimes pajėgumai būtų grindžiami atokiausių regionų ir Europos užjūrio šalių bei teritorijų pagalba, kadangi šie regionai, užjūrio šalys ir teritorijos gali būti paramos teikimo centrai siekiant palengvinti logistiką ir išankstinį pasirengimą naudotis ES ištekliais visuose vandenynuose;

| 11. | ragina Komisiją parengti Bendrijos finansavimo priemonių, skirtų remti nelaimių prevencijos veiklą, aprašą ir perduoti jį Europos Parlamentui siekiant įvertinti galimybę nelaimių prevencijos aspektą daugiau įtraukti į esamas ES finansavimo programas, kaip to prašo Taryba (2009 m. lapkričio 12 d. dokumentas Nr. 15394/09 „Tarybos išvadų dėl Bendrijos nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje sistemos projektas“); |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją parengti Bendrijos finansavimo priemonių, skirtų remti nelaimių prevencijos veiklą, aprašą ir perduoti jį Europos Parlamentui siekiant įvertinti galimybę nelaimių prevencijos aspektą daugiau įtraukti į esamas ES finansavimo programas, kaip to prašo Taryba (2009 m. lapkričio 12 d. dokumentas Nr. 15394/09 „Tarybos išvadų dėl Bendrijos nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje sistemos projektas“);

| 12. | pabrėžia, kad taikant ES reagavimo į nelaimes sistemą turi būti laikomasi subsidiarumo principo valstybių narių (kurios turi būti pajėgios naudoti savo nuosavus išteklius, visų pirma bet kokiu nesutampančių nacionalinių poreikių atveju) ir Jungtinių Tautų atžvilgiu, t. y. laikantis šio principo turi būti, viena vertus, nepažeidžiamos kiekvienos valstybės narės nacionalinės ir regioninės kompetencijos sritys ir atsižvelgiama į lemiamą šių institucijų vaidmenį nelaimių valdymo cikle, visų pirma į tai, kad daugelyje valstybių narių teisėkūros įgaliojimai įgyvendinami vietiniu arba regioniniu lygiu, ir, kita vertus, nepažeidžiama Jungtinių Tautų koordinavimo funkcija vykdant pagalbos operacijas nelaimės atveju už ES ribų; primena, kad ši strategija turi papildyti Jungtinių Tautų strategiją – Jungtinės Tautos Europos gebėjimą reaguoti į nelaimes vertina kaip neabejotiną papildomą naudą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad taikant ES reagavimo į nelaimes sistemą turi būti laikomasi subsidiarumo principo valstybių narių (kurios turi būti pajėgios naudoti savo nuosavus išteklius, visų pirma bet kokiu nesutampančių nacionalinių poreikių atveju) ir Jungtinių Tautų atžvilgiu, t. y. laikantis šio principo turi būti, viena vertus, nepažeidžiamos kiekvienos valstybės narės nacionalinės ir regioninės kompetencijos sritys ir atsižvelgiama į lemiamą šių institucijų vaidmenį nelaimių valdymo cikle, visų pirma į tai, kad daugelyje valstybių narių teisėkūros įgaliojimai įgyvendinami vietiniu arba regioniniu lygiu, ir, kita vertus, nepažeidžiama Jungtinių Tautų koordinavimo funkcija vykdant pagalbos operacijas nelaimės atveju už ES ribų; primena, kad ši strategija turi papildyti Jungtinių Tautų strategiją – Jungtinės Tautos Europos gebėjimą reaguoti į nelaimes vertina kaip neabejotiną papildomą naudą;

| 13. | pažymi, kad nelaimės neturi sienų, todėl ES turėtų koordinuoti savo išteklius ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, ypač kaimyninėmis Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai priklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad nelaimės neturi sienų, todėl ES turėtų koordinuoti savo išteklius ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, ypač kaimyninėmis Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai priklausančiomis šalimis;

| 14. | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui sukurti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus, įskaitant taisykles, kurios užtikrintų geriau prognozuojamas galimybes panaudoti pagrindinius valstybių narių išteklius, be kita ko, įsteigiant iš anksto nustatytų išteklių fondą, kurį būtų galima panaudoti per iš anksto sutartus reagavimo į nelaimes terminus ir kuris būtų sudaromas savanoriško valstybių narių įsipareigojimo principu, pagal kurį jos savanoriškai leistų panaudoti tuos išteklius nacionalinio, regioninio ir vietos lygio Europos pagalbos nelaimės atveju veiksmams tiek Sąjungos viduje, tiek už jos ribų; mano, kad tokiu būdu ir teikiant pagalbą žmonėms, nukentėjusiems nuo tokių gaivalinių nelaimių kaip dideli gaisrai, potvyniai, žemės drebėjimai, ugnikalnių išsiveržimai, uraganai ir cunamiai, taip pat nuo nelaimingų atsitikimų jūroje, naftos išsiliejimų ar branduolinio pavojaus, ženkliai padidėtų ES veiksmų Europos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

14.

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui sukurti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus, įskaitant taisykles, kurios užtikrintų geriau prognozuojamas galimybes panaudoti pagrindinius valstybių narių išteklius, be kita ko, įsteigiant iš anksto nustatytų išteklių fondą, kurį būtų galima panaudoti per iš anksto sutartus reagavimo į nelaimes terminus ir kuris būtų sudaromas savanoriško valstybių narių įsipareigojimo principu, pagal kurį jos savanoriškai leistų panaudoti tuos išteklius nacionalinio, regioninio ir vietos lygio Europos pagalbos nelaimės atveju veiksmams tiek Sąjungos viduje, tiek už jos ribų; mano, kad tokiu būdu ir teikiant pagalbą žmonėms, nukentėjusiems nuo tokių gaivalinių nelaimių kaip dideli gaisrai, potvyniai, žemės drebėjimai, ugnikalnių išsiveržimai, uraganai ir cunamiai, taip pat nuo nelaimingų atsitikimų jūroje, naftos išsiliejimų ar branduolinio pavojaus, ženkliai padidėtų ES veiksmų Europos pridėtinė vertė;

| 15. | primena, kad dėl geografinės padėties kai kurios vietovės, pavyzdžiui, pakrančių, salų ir kalnų, yra itin pažeidžiamos, ir ragina skirti joms ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

15.

primena, kad dėl geografinės padėties kai kurios vietovės, pavyzdžiui, pakrančių, salų ir kalnų, yra itin pažeidžiamos, ir ragina skirti joms ypatingą dėmesį;

| 16. | pažymi, kad Europos regionai, esantys prie ES sienų, gali nukentėti nuo nelaimių, įvykusių trečiųjų šalių regionuose, o tokiu atveju veiksmai tampa dar sunkesni; siūlo parengti specialias priemones šiems regionams remti ir kad būtų skiriamas ypatingas dėmesys žmonių ar pramoninių avarijų sukeltoms nelaimėms, kurioms reikia taikyti kitokias strategijas; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad Europos regionai, esantys prie ES sienų, gali nukentėti nuo nelaimių, įvykusių trečiųjų šalių regionuose, o tokiu atveju veiksmai tampa dar sunkesni; siūlo parengti specialias priemones šiems regionams remti ir kad būtų skiriamas ypatingas dėmesys žmonių ar pramoninių avarijų sukeltoms nelaimėms, kurioms reikia taikyti kitokias strategijas;

| 17. | mano, kad ypač daug dėmesio reikia skirti gaisrams, sukuriant tikslinių strategijų ir veiksmų; |
| --- | --- |

17.

mano, kad ypač daug dėmesio reikia skirti gaisrams, sukuriant tikslinių strategijų ir veiksmų;

| 18. | pabrėžia, kad atsakomybės už aplinkai padarytą žalą ir nelaimių padarinių likvidavimo išlaidų išieškojimo iš privačių subjektų, dėl kurių kaltės nelaimė įvyko, klausimu reikia laikytis principo „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad atsakomybės už aplinkai padarytą žalą ir nelaimių padarinių likvidavimo išlaidų išieškojimo iš privačių subjektų, dėl kurių kaltės nelaimė įvyko, klausimu reikia laikytis principo „teršėjas moka“;

Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai

| 19. | mano, kad iš anksto nustatyti ištekliai, pajėgumai ir priemonės, savanoriškumo pagrindu suteikti naudotis vykdant ES reagavimo į nelaimes veiksmus tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų, sudarys pagrindinę ES paramos nelaimės atveju pajėgumų dalį, šiuos pajėgumus galėtų papildyti papildomi valstybių narių ad hoc pasiūlymai; rekomenduoja sukurti aiškią ir išsamią paskatų sistemą siekiant leisti valstybėms suteikti pakankamai pajėgumų savanoriškų bendrų išteklių atsargoms sudaryti, nepadidinant bendrų valstybių narių išlaidų; |
| --- | --- |

19.

mano, kad iš anksto nustatyti ištekliai, pajėgumai ir priemonės, savanoriškumo pagrindu suteikti naudotis vykdant ES reagavimo į nelaimes veiksmus tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų, sudarys pagrindinę ES paramos nelaimės atveju pajėgumų dalį, šiuos pajėgumus galėtų papildyti papildomi valstybių narių ad hoc pasiūlymai; rekomenduoja sukurti aiškią ir išsamią paskatų sistemą siekiant leisti valstybėms suteikti pakankamai pajėgumų savanoriškų bendrų išteklių atsargoms sudaryti, nepadidinant bendrų valstybių narių išlaidų;

| 20. | prašo ES civilinės saugos pajėgų struktūroje sukurti specialius mechanizmus, leisiančius ES spręsti masinės taršos iš atviroje jūroje eksploatuojamų naftos ir dujų gręžinių klausimus; |
| --- | --- |

20.

prašo ES civilinės saugos pajėgų struktūroje sukurti specialius mechanizmus, leisiančius ES spręsti masinės taršos iš atviroje jūroje eksploatuojamų naftos ir dujų gręžinių klausimus;

| 21. | primena Jungtinių Tautų centrinį vaidmenį koordinuojant tarptautinės bendruomenės reagavimo į nelaimę pastangas; |
| --- | --- |

21.

primena Jungtinių Tautų centrinį vaidmenį koordinuojant tarptautinės bendruomenės reagavimo į nelaimę pastangas;

| 22. | pabrėžia, kad sustiprinus ES reagavimo į nelaimes pajėgumus ES galės nuosekliau prisidėti prie bendros JT vadovaujamos pagalbos ir koordinavimo; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad sustiprinus ES reagavimo į nelaimes pajėgumus ES galės nuosekliau prisidėti prie bendros JT vadovaujamos pagalbos ir koordinavimo;

| 23. | patvirtina, kad valstybių narių valdomi ES finansuojami ištekliai turėtų papildyti valstybių narių išteklius, kuriuos galima panaudoti pagalbos operacijose; pažymi, kad šie ištekliai turėtų būti paremti modeliais, sukurtais vykdant parengiamuosius veiksmus, sėkmingai išbandytus pastarojo meto nelaimių metu Europoje ir už jos ribų, pavyzdžiui, tarptautiniu Baltijos šalių reagavimo į potvynius moduliu ir kovos su gaisrais rezervo papildomomis taktinėmis oro pajėgomis; |
| --- | --- |

23.

patvirtina, kad valstybių narių valdomi ES finansuojami ištekliai turėtų papildyti valstybių narių išteklius, kuriuos galima panaudoti pagalbos operacijose; pažymi, kad šie ištekliai turėtų būti paremti modeliais, sukurtais vykdant parengiamuosius veiksmus, sėkmingai išbandytus pastarojo meto nelaimių metu Europoje ir už jos ribų, pavyzdžiui, tarptautiniu Baltijos šalių reagavimo į potvynius moduliu ir kovos su gaisrais rezervo papildomomis taktinėmis oro pajėgomis;

| 24. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis nustatyti esamus pajėgumų trūkumus; Turėtų būti apsvarstyta galimybė sukurti ES lygmens išteklius išvengiant bet kokios konkurencijos ir (arba) sutapimo su nacionaliniais ištekliais, siekiant panaikinti esamus pajėgumų trūkumus, jei šie ištekliai leistų labai sutaupyti visai ES ar leistų gauti išteklių, neprieinamų atskirai veikiančioms valstybėms narėms, tuo būdu sukuriant gerą naštos pasidalijimo modelį; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis nustatyti esamus pajėgumų trūkumus; Turėtų būti apsvarstyta galimybė sukurti ES lygmens išteklius išvengiant bet kokios konkurencijos ir (arba) sutapimo su nacionaliniais ištekliais, siekiant panaikinti esamus pajėgumų trūkumus, jei šie ištekliai leistų labai sutaupyti visai ES ar leistų gauti išteklių, neprieinamų atskirai veikiančioms valstybėms narėms, tuo būdu sukuriant gerą naštos pasidalijimo modelį;

| 25. | taip pat mano, kad svarbu nustatyti išteklių trūkumus ir išsiaiškinti, kaip konkrečiai ES galėtų prisidėti prie valstybių narių pastangų pagerinti pasirengimą; mano, kad veiksmingesnis esamų išteklių panaudojimas padės išvengti papildomo finansinio ir administracinio biurokratizmo, visų pirma regionų ir vietos administravimo srityje; |
| --- | --- |

25.

taip pat mano, kad svarbu nustatyti išteklių trūkumus ir išsiaiškinti, kaip konkrečiai ES galėtų prisidėti prie valstybių narių pastangų pagerinti pasirengimą; mano, kad veiksmingesnis esamų išteklių panaudojimas padės išvengti papildomo finansinio ir administracinio biurokratizmo, visų pirma regionų ir vietos administravimo srityje;

| 26. | ragina Komisiją siekti ES dalyvavimo išteklių, pajėgumų ir koordinavimo veiksmuose tais atvejais, kai nelaimės atsitinka ES ir tiesiogiai paveikia jos piliečius; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją siekti ES dalyvavimo išteklių, pajėgumų ir koordinavimo veiksmuose tais atvejais, kai nelaimės atsitinka ES ir tiesiogiai paveikia jos piliečius;

| 27. | laikosi nuomonės, kad daugiausia dėmesio reikėtų skirti visapusiškam ir savalaikiam turimų finansinių išteklių panaudojimui, taip pat visų administracinių procedūrų, susijusių su šių išteklių mobilizavimu, supaprastinimui; mano, kad taip pat privalu imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad skubi humanitarinė pagalba nedelsiant pasiektų nuo nelaimių nukentėjusius žmones; |
| --- | --- |

27.

laikosi nuomonės, kad daugiausia dėmesio reikėtų skirti visapusiškam ir savalaikiam turimų finansinių išteklių panaudojimui, taip pat visų administracinių procedūrų, susijusių su šių išteklių mobilizavimu, supaprastinimui; mano, kad taip pat privalu imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad skubi humanitarinė pagalba nedelsiant pasiektų nuo nelaimių nukentėjusius žmones;

| 28. | mano, kad išankstinis planavimas ir pasirengimas operacijoms kuriant scenarijus, valstybių narių išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti ES pagalbos nelaimės atveju operacijose, identifikavimas ir nepaprastosios padėties planavimas yra pagrindiniai pagerinto ES reagavimo į nelaimes elementai ir labai svarbūs greitoms operacijoms ir greitam tinkamam reagavimui į kiekvieną nelaimę; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ir nepažeidžiant kitų veiksmų įgyvendinti šias priemones; galiausiai ragina Komisiją pradėti galimybių tyrimą, ar naudinga steigti ir iš ES mokslinių tyrimų biudžeto finansuoti Europos etalonines kovos su biologiniu terorizmu ir aukų tapatybės nustatymo laboratorijas suteikiant joms pavadinimus; |
| --- | --- |

28.

mano, kad išankstinis planavimas ir pasirengimas operacijoms kuriant scenarijus, valstybių narių išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti ES pagalbos nelaimės atveju operacijose, identifikavimas ir nepaprastosios padėties planavimas yra pagrindiniai pagerinto ES reagavimo į nelaimes elementai ir labai svarbūs greitoms operacijoms ir greitam tinkamam reagavimui į kiekvieną nelaimę; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ir nepažeidžiant kitų veiksmų įgyvendinti šias priemones; galiausiai ragina Komisiją pradėti galimybių tyrimą, ar naudinga steigti ir iš ES mokslinių tyrimų biudžeto finansuoti Europos etalonines kovos su biologiniu terorizmu ir aukų tapatybės nustatymo laboratorijas suteikiant joms pavadinimus;

| 29. | visų pirma ragina tinkamai planuoti veiksmus, kurių būtų imamasi specifinių žmogaus sukeltų nelaimių – naftos išsiliejimo, incidentų branduolinėse jėgainėse, pavojingų medžiagų išsiliejimo žemėje ir jūroje – atveju; |
| --- | --- |

29.

visų pirma ragina tinkamai planuoti veiksmus, kurių būtų imamasi specifinių žmogaus sukeltų nelaimių – naftos išsiliejimo, incidentų branduolinėse jėgainėse, pavojingų medžiagų išsiliejimo žemėje ir jūroje – atveju;

Europos reagavimo į nelaimes centras

| 30. | pritaria Komisijos sprendimui sujungti Stebėsenos ir informavimo centrą (angl. MIC) ir ECHO humanitarinės pagalbos krizių skyrių ir sukurti tikrą visą parą veikiantį reagavimo į nelaimes centrą, kuris taptų planavimo ir operacijų koordinavimo platforma, ir mano, kad tai yra žingsnis teisinga linkme; prašo, kad jis apimtų ir stebėjimo teritorijas, išankstinio įspėjimo bei įspėjimo apie pavojų veiklą, pagal subsidiarumo principą realiu laiku pasitelkiant į pagalbą valstybes nares; ragina Komisiją sustiprinti šį centrą ir jam leisti tapti greito ir veiksmingo visos Europos pagalbos natūra ir finansinės humanitarinės pagalbos koordinavimo centrine platforma; pabrėžia, kad jis turėtų veikti kaip vieno langelio principu pateikti visiems pagalbos prašymams, susijusiems su visų rūšių gaivalinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis, siekiant, kad ES reagavimas būtų nuoseklus; |
| --- | --- |

30.

pritaria Komisijos sprendimui sujungti Stebėsenos ir informavimo centrą (angl. MIC) ir ECHO humanitarinės pagalbos krizių skyrių ir sukurti tikrą visą parą veikiantį reagavimo į nelaimes centrą, kuris taptų planavimo ir operacijų koordinavimo platforma, ir mano, kad tai yra žingsnis teisinga linkme; prašo, kad jis apimtų ir stebėjimo teritorijas, išankstinio įspėjimo bei įspėjimo apie pavojų veiklą, pagal subsidiarumo principą realiu laiku pasitelkiant į pagalbą valstybes nares; ragina Komisiją sustiprinti šį centrą ir jam leisti tapti greito ir veiksmingo visos Europos pagalbos natūra ir finansinės humanitarinės pagalbos koordinavimo centrine platforma; pabrėžia, kad jis turėtų veikti kaip vieno langelio principu pateikti visiems pagalbos prašymams, susijusiems su visų rūšių gaivalinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis, siekiant, kad ES reagavimas būtų nuoseklus;

| 31. | ragina ECHO krizių skyrių ir Stebėsenos ir informavimo centrą sujungti efektyviai, užtikrinant tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

31.

ragina ECHO krizių skyrių ir Stebėsenos ir informavimo centrą sujungti efektyviai, užtikrinant tinkamą finansavimą;

| 32. | ragina Komisiją naują Europos reagavimo į nelaimes centrą aktyviai sieti su dviem Bendrijos miškų apsaugos nuo miškų gaisrų priemonėmis EFFIS ir EFFICS; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją naują Europos reagavimo į nelaimes centrą aktyviai sieti su dviem Bendrijos miškų apsaugos nuo miškų gaisrų priemonėmis EFFIS ir EFFICS;

| 33. | ragina Komisiją koordinuoti veiksmus įvykus nelaimei, supaprastinant ir optimizuojant esamą universaliąją paslaugą ir pagalbos telefono numerio 112 naudojimą; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją koordinuoti veiksmus įvykus nelaimei, supaprastinant ir optimizuojant esamą universaliąją paslaugą ir pagalbos telefono numerio 112 naudojimą;

| 34. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti prognozuojamą, greitą ir efektyvią pagalbą aukoms ir išvengti vėlavimo, dubliavimo ir sutapimų, reagavimo į nelaimes centras ir valstybės narės sprendimus panaudoti išteklius iš bendrų išteklių atsargų turi priimti greitai; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti prognozuojamą, greitą ir efektyvią pagalbą aukoms ir išvengti vėlavimo, dubliavimo ir sutapimų, reagavimo į nelaimes centras ir valstybės narės sprendimus panaudoti išteklius iš bendrų išteklių atsargų turi priimti greitai;

| 35. | mano, kad reikėtų parengti svarbiausių išteklių, kuriuos valstybės narės galėtų skirti ES reagavimui į nelaimes pagal šiuos scenarijus, sąrašą ir žemėlapį; |
| --- | --- |

35.

mano, kad reikėtų parengti svarbiausių išteklių, kuriuos valstybės narės galėtų skirti ES reagavimui į nelaimes pagal šiuos scenarijus, sąrašą ir žemėlapį;

| 36. | ragina, atsižvelgiant į atitinkamas Komisijos, Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), kuri turėtų suvokti savo įgaliojimus ir kitų dalyvių įgaliojimų ribas, institucines funkcijas, užtikrinti ES veiksmų aiškumą ir nuoseklumą; todėl ragina Komisiją ir EIVT sukurti atitinkamas darbo priemones ir skaidrias taisykles siekiant, kai įmanoma, užtikrinti glaudų bendradarbiavimą ir koordinavimą klausimų, susijusių su ES reagavimu į nelaimes, tam panaudojant esamus mechanizmus nelėtinant reagavimo į nelaimes operacijų; pabrėžia, kad tarnybų veikla turi būti koordinuojama lanksčiai, paprastai ir greitai, įtraukiant tik atsakingas tarnybas, privalančias priimti sprendimus labai greitai ir vengti sudėtingų administracinių procedūrų; pabrėžia, kad Europos Sąjungos humanitarinė pagalba turi būti teikiama nesivadovaujant jokiais politiniais sumetimais, kartu laikantis tarptautiniu mastu pripažintų humanitarinių principų; |
| --- | --- |

36.

ragina, atsižvelgiant į atitinkamas Komisijos, Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), kuri turėtų suvokti savo įgaliojimus ir kitų dalyvių įgaliojimų ribas, institucines funkcijas, užtikrinti ES veiksmų aiškumą ir nuoseklumą; todėl ragina Komisiją ir EIVT sukurti atitinkamas darbo priemones ir skaidrias taisykles siekiant, kai įmanoma, užtikrinti glaudų bendradarbiavimą ir koordinavimą klausimų, susijusių su ES reagavimu į nelaimes, tam panaudojant esamus mechanizmus nelėtinant reagavimo į nelaimes operacijų; pabrėžia, kad tarnybų veikla turi būti koordinuojama lanksčiai, paprastai ir greitai, įtraukiant tik atsakingas tarnybas, privalančias priimti sprendimus labai greitai ir vengti sudėtingų administracinių procedūrų; pabrėžia, kad Europos Sąjungos humanitarinė pagalba turi būti teikiama nesivadovaujant jokiais politiniais sumetimais, kartu laikantis tarptautiniu mastu pripažintų humanitarinių principų;

| 37. | pabrėžia padidėjusį su miškų gaisrais susijusių nelaimių pavojų, visų pirma dėl klimato kaitos, dėl kurios kyla dideli gaisrai; ragina Komisiją naujame Europos reagavimo į nelaimes centre įsteigti konkretų kovos su šiuo pavojumi padalinį; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia padidėjusį su miškų gaisrais susijusių nelaimių pavojų, visų pirma dėl klimato kaitos, dėl kurios kyla dideli gaisrai; ragina Komisiją naujame Europos reagavimo į nelaimes centre įsteigti konkretų kovos su šiuo pavojumi padalinį;

| 38. | pabrėžia, kad kraštutiniu atveju ir laikantis Oslo gairių naudojamos karinės priemonės, kurioms vadovauja civiliai, neretai svariai prisideda reaguojant į nelaimes, visų pirma kalbant apie specialius išteklius, strateginius transporto pajėgumus ar sunkiąją techniką; pabrėžia, kad visų civilinių ir karinių turimų pajėgumų ir valstybių narių krizių valdymo išteklių naudojimas turėtų būti gerinamas siekiant išvengti brangaus dubliavimo; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad kraštutiniu atveju ir laikantis Oslo gairių naudojamos karinės priemonės, kurioms vadovauja civiliai, neretai svariai prisideda reaguojant į nelaimes, visų pirma kalbant apie specialius išteklius, strateginius transporto pajėgumus ar sunkiąją techniką; pabrėžia, kad visų civilinių ir karinių turimų pajėgumų ir valstybių narių krizių valdymo išteklių naudojimas turėtų būti gerinamas siekiant išvengti brangaus dubliavimo;

Logistika, transportas ir telekomunikacijos

| 39. | pripažįsta, kad karinių išteklių (transporto, logistikos, saugumo pajėgumų) naudojimas gali iš esmės padėti vykdyti humanitarines operacijas, ypač įvykus didelio masto katastrofoms; primena, kad karinės priemonės turi būti naudojamos tik labai išskirtiniais atvejais, jei nėra kitos išeities, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų rekomendacijas; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad karinių išteklių (transporto, logistikos, saugumo pajėgumų) naudojimas gali iš esmės padėti vykdyti humanitarines operacijas, ypač įvykus didelio masto katastrofoms; primena, kad karinės priemonės turi būti naudojamos tik labai išskirtiniais atvejais, jei nėra kitos išeities, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų rekomendacijas;

| 40. | ragina sukurti bendras ir efektyvias logistikos priemones, į kurias visų pirma būtų įtrauktos ES finansuojamos įvairios paskirties techninės pagalbos ir paramos grupės (angl. TAST), kurios galėtų teikti paramą bet kuriems vietoje veikiantiems ES ar valstybių narių pareigūnams ar grupėms, ypač situacijose, kai vietinė infrastruktūra sugriauta; |
| --- | --- |

40.

ragina sukurti bendras ir efektyvias logistikos priemones, į kurias visų pirma būtų įtrauktos ES finansuojamos įvairios paskirties techninės pagalbos ir paramos grupės (angl. TAST), kurios galėtų teikti paramą bet kuriems vietoje veikiantiems ES ar valstybių narių pareigūnams ar grupėms, ypač situacijose, kai vietinė infrastruktūra sugriauta;

| 41. | ragina nelaimės atveju mobilizuoti techninės pagalbos ir paramos grupes ir parengti rekomendacijas, kaip šios grupės galėtų veiksmingiau padėti nukentėjusiems nuo nelaimės; |
| --- | --- |

41.

ragina nelaimės atveju mobilizuoti techninės pagalbos ir paramos grupes ir parengti rekomendacijas, kaip šios grupės galėtų veiksmingiau padėti nukentėjusiems nuo nelaimės;

| 42. | siekdamas maksimaliai užtikrinti veiksmingumą ir tinkamą esamų pajėgumų naudojimą siūlo, kad būtų numatyta bendrai naudoti valstybių narių konsulinius išteklius siekiant greičiau ir kokybiškiau reaguoti į nelaimes pasauliniu lygmeniu, kuo geriau panaudojant jau turimas priemones; šiuo požiūriu rekomenduoja įvertinti įvairių valstybių narių konsulinius pajėgumus, kad būtų nustatytos esamos priemonės, kuriomis Europos Sąjunga naudojasi pasaulyje; |
| --- | --- |

42.

siekdamas maksimaliai užtikrinti veiksmingumą ir tinkamą esamų pajėgumų naudojimą siūlo, kad būtų numatyta bendrai naudoti valstybių narių konsulinius išteklius siekiant greičiau ir kokybiškiau reaguoti į nelaimes pasauliniu lygmeniu, kuo geriau panaudojant jau turimas priemones; šiuo požiūriu rekomenduoja įvertinti įvairių valstybių narių konsulinius pajėgumus, kad būtų nustatytos esamos priemonės, kuriomis Europos Sąjunga naudojasi pasaulyje;

| 43. | atsižvelgdamas į esamas pagalbos sistemas, kurias koordinuoja Jungtinės Tautos, ragina sukurti pagerintą, sustiprintą, ekonomiškai efektyvesnį ir gerai koordinuojamą visos pagalbos natūra transportavimą į nelaimių vietas, visų pirma pasitelkiant racionalizuotas ir supaprastintas procedūras, padidinant bendro finansavimo dalį ir sukuriant naujus būdus gauti papildomų transporto pajėgumų, galbūt pasitelkiant pagrindų sutartis; |
| --- | --- |

43.

atsižvelgdamas į esamas pagalbos sistemas, kurias koordinuoja Jungtinės Tautos, ragina sukurti pagerintą, sustiprintą, ekonomiškai efektyvesnį ir gerai koordinuojamą visos pagalbos natūra transportavimą į nelaimių vietas, visų pirma pasitelkiant racionalizuotas ir supaprastintas procedūras, padidinant bendro finansavimo dalį ir sukuriant naujus būdus gauti papildomų transporto pajėgumų, galbūt pasitelkiant pagrindų sutartis;

| 44. | primena esamas stebėsenos ir prevencijos priemones (visų pirma stebėjimo vietoje priemones), pvz., priemones, kurios numatytos pagal Europos Sąjungos pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos programa (GMES), INSPIRE ir GALILEO programas, kurios galėtų stebėti rajonus, kuriuose esama rizikos, tad ir pasirengti veiksmingiau teikti pagalbą aukoms nelaimės atveju; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę užtikrinti, kad Europos Sąjunga galėtų naudotis reagavimui į nelaimes skirtomis saugiomis telekomunikacijų priemonėmis, taip pat priimti integruotus su krizės valdymu susijusius sprendimus pradedant prevencija ir baigiant atkūrimu; ragina Komisiją geriau įgyvendinti esamus ir būsimus sprendimus, susijusius su ryšių palydovais, ir pasinaudoti esamais bei būsimais šių ryšių palydovų pajėgumais, kad būtų galima lengviau plėtoti piliečiams teikiamas viešojo saugumo ir skubios pagalbos paslaugas palaikant ryšius su Europos kosmoso agentūra, valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis (privačiais veiklos vykdytojais, pramonės atstovais); |
| --- | --- |

44.

primena esamas stebėsenos ir prevencijos priemones (visų pirma stebėjimo vietoje priemones), pvz., priemones, kurios numatytos pagal Europos Sąjungos pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos programa (GMES), INSPIRE ir GALILEO programas, kurios galėtų stebėti rajonus, kuriuose esama rizikos, tad ir pasirengti veiksmingiau teikti pagalbą aukoms nelaimės atveju; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę užtikrinti, kad Europos Sąjunga galėtų naudotis reagavimui į nelaimes skirtomis saugiomis telekomunikacijų priemonėmis, taip pat priimti integruotus su krizės valdymu susijusius sprendimus pradedant prevencija ir baigiant atkūrimu; ragina Komisiją geriau įgyvendinti esamus ir būsimus sprendimus, susijusius su ryšių palydovais, ir pasinaudoti esamais bei būsimais šių ryšių palydovų pajėgumais, kad būtų galima lengviau plėtoti piliečiams teikiamas viešojo saugumo ir skubios pagalbos paslaugas palaikant ryšius su Europos kosmoso agentūra, valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis (privačiais veiklos vykdytojais, pramonės atstovais);

| 45. | ragina Komisiją sukurti ryšių ir informacijos tinklą, ypač ištirti naudojimosi telekomunikacijų priemonėmis (įskaitant palydovines priemones) galimybes, kad gelbėjimo grupės galėtų greitai gauti tikslią informaciją ir veiksmingai paskirstyti būtiniausius daiktus bei įrangą, kurių reikia siekiant užtikrinti socialinę pertvarką po katastrofų. |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją sukurti ryšių ir informacijos tinklą, ypač ištirti naudojimosi telekomunikacijų priemonėmis (įskaitant palydovines priemones) galimybes, kad gelbėjimo grupės galėtų greitai gauti tikslią informaciją ir veiksmingai paskirstyti būtiniausius daiktus bei įrangą, kurių reikia siekiant užtikrinti socialinę pertvarką po katastrofų.

Informavimas, matomumas, mokymai, moksliniai tyrimai

| 46. | ragina sukurti išsamią informavimo strategiją, įtraukiant visas ES institucijas ir valstybes nares, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, nes tai pagerins bendrą Europos veiksmų matomumą bei skaidrumą paramą gaunančiose šalyse ir Europos piliečių tarpe, ir kartu užtikrinti, kad pagalba nelaimės atveju niekada nebūtų antraeilė, palyginti su komerciniais ar politiniais ir strateginiais interesais; mano, kad šia strategija turi būti siekiama supaprastinti ir suvienodinti ryšių palaikymo metodus ir priemones; šiuo požiūriu siūlo, pavyzdžiui, įvesti bendrą visų ES darbuotojų aprangą ir bendras santrumpas, ES ženklų naudojimą kartu su nacionaline simbolika ir paskirti vieną atstovą spaudai, palaikantį ryšius reagavimo į nelaimes klausimais; ragina, kad bet kokioje informavimo strategijoje būtų aiškiai atskirta, kas yra humanitarinė pagalba ir kas yra karinė veikla; |
| --- | --- |

46.

ragina sukurti išsamią informavimo strategiją, įtraukiant visas ES institucijas ir valstybes nares, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, nes tai pagerins bendrą Europos veiksmų matomumą bei skaidrumą paramą gaunančiose šalyse ir Europos piliečių tarpe, ir kartu užtikrinti, kad pagalba nelaimės atveju niekada nebūtų antraeilė, palyginti su komerciniais ar politiniais ir strateginiais interesais; mano, kad šia strategija turi būti siekiama supaprastinti ir suvienodinti ryšių palaikymo metodus ir priemones; šiuo požiūriu siūlo, pavyzdžiui, įvesti bendrą visų ES darbuotojų aprangą ir bendras santrumpas, ES ženklų naudojimą kartu su nacionaline simbolika ir paskirti vieną atstovą spaudai, palaikantį ryšius reagavimo į nelaimes klausimais; ragina, kad bet kokioje informavimo strategijoje būtų aiškiai atskirta, kas yra humanitarinė pagalba ir kas yra karinė veikla;

| 47. | pabrėžia, kad informacija yra dar vienas gyvybiškai svarbus veiksmingos nelaimių prevencijos ir reagavimo politikos visais lygmenimis aspektas ir kad nuolat keičiantis rizikai reikia nuolat atnaujinti žinias, patikimus ir palyginamus duomenis apie įvykių dažnumą, pavojus ir susijusias nelaimių pasekmes bei su tuo susijusias analitines priemones; todėl reikalauja suderintų veiksmų, daugiau techninės ir mokslinės informacijos ir profesinės patirties ir sistemingos jos sklaidos bei keitimosi gerąja praktika, įskaitant įgytos patirties analizę ir pritaikymą praktikoje, pavyzdžiui, patirtį įgytą anksčiau įgyvendinant projektus pagal Bendrijos iniciatyvą INTERREG; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad informacija yra dar vienas gyvybiškai svarbus veiksmingos nelaimių prevencijos ir reagavimo politikos visais lygmenimis aspektas ir kad nuolat keičiantis rizikai reikia nuolat atnaujinti žinias, patikimus ir palyginamus duomenis apie įvykių dažnumą, pavojus ir susijusias nelaimių pasekmes bei su tuo susijusias analitines priemones; todėl reikalauja suderintų veiksmų, daugiau techninės ir mokslinės informacijos ir profesinės patirties ir sistemingos jos sklaidos bei keitimosi gerąja praktika, įskaitant įgytos patirties analizę ir pritaikymą praktikoje, pavyzdžiui, patirtį įgytą anksčiau įgyvendinant projektus pagal Bendrijos iniciatyvą INTERREG;

| 48. | pažymi, kad būtina didinti visuomenės informavimą apie tai, kaip elgtis gaivalinių nelaimių metu, skiriant ypatingą dėmesį jaunimo nuo mokyklinio amžiaus švietimui; prašo Komisijos skatinti, įtraukiant mokyklas bei specialias savanorių asociacijas, prognozavimo, prevencijos ir atsparumo kultūrą, nes ji yra būtina sąlyga siekiant optimizuoti civilinę saugą; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad būtina didinti visuomenės informavimą apie tai, kaip elgtis gaivalinių nelaimių metu, skiriant ypatingą dėmesį jaunimo nuo mokyklinio amžiaus švietimui; prašo Komisijos skatinti, įtraukiant mokyklas bei specialias savanorių asociacijas, prognozavimo, prevencijos ir atsparumo kultūrą, nes ji yra būtina sąlyga siekiant optimizuoti civilinę saugą;

| 49. | pabrėžia esminį regiono ir vietos valdžios institucijų vaidmenį, kadangi, atsitikus nelaimei, visų pirma įvykus tarpvalstybinėms nelaimėms, jos atsiduria dėmesio centre, ir jų dalyvavimas gali padidinti ES matomumą piliečiams; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės įtrauktų savo regionų ir vietos valdžios institucijas į reagavimo į nelaimes sistemos ankstyvuosius etapus, remiantis daugiapakopio valdymo modeliu, kuris taikomas sanglaudos politikoje, taikant visiems reagavimo į nelaimes mechanizmo dalyviams naudingą komunikacijos strategiją; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia esminį regiono ir vietos valdžios institucijų vaidmenį, kadangi, atsitikus nelaimei, visų pirma įvykus tarpvalstybinėms nelaimėms, jos atsiduria dėmesio centre, ir jų dalyvavimas gali padidinti ES matomumą piliečiams; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės įtrauktų savo regionų ir vietos valdžios institucijas į reagavimo į nelaimes sistemos ankstyvuosius etapus, remiantis daugiapakopio valdymo modeliu, kuris taikomas sanglaudos politikoje, taikant visiems reagavimo į nelaimes mechanizmo dalyviams naudingą komunikacijos strategiją;

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti informavimo ir prevencijos sistemą, kurią suprastų visi Europos piliečiai kelionių metu, tiek ES viduje, tiek už valstybių narių ribų; šiuo tikslu siūlo ES pasuose nurodyti pagalbos telefono numerį 112, aiškiai nurodant, kad juo galima skambinti visoje ES, kad juo gali pasinaudoti keliautojai ES viduje, ir taip įrašyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 23 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „kiekvienas Sąjungos pilietis, būdamas trečiojoje šalyje, kurioje jo valstybei narei nėra atstovaujama, turi teisę į bet kurios kitos valstybės narės diplomatinių arba konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą <...>“, kuo gali pasinaudoti keliaujantys į ne ES valstybes nares; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti informavimo ir prevencijos sistemą, kurią suprastų visi Europos piliečiai kelionių metu, tiek ES viduje, tiek už valstybių narių ribų; šiuo tikslu siūlo ES pasuose nurodyti pagalbos telefono numerį 112, aiškiai nurodant, kad juo galima skambinti visoje ES, kad juo gali pasinaudoti keliautojai ES viduje, ir taip įrašyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 23 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „kiekvienas Sąjungos pilietis, būdamas trečiojoje šalyje, kurioje jo valstybei narei nėra atstovaujama, turi teisę į bet kurios kitos valstybės narės diplomatinių arba konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą <...>“, kuo gali pasinaudoti keliaujantys į ne ES valstybes nares;

| 51. | ragina apie Europos bendrąjį pagalbos numerį „112“ geriau informuoti Europos Sąjungos piliečius ir ES besilankančius trečiųjų šalių piliečius, ypač naudojantis rašytine, garso bei vaizdo žiniasklaida ir skelbiant viešus skelbimus, kad visi asmenys, norėdami pranešti apie bet kokią Bendrijoje įvykusią nelaimę, šiuo numeriu galėtų naudotis automatiškai; |
| --- | --- |

51.

ragina apie Europos bendrąjį pagalbos numerį „112“ geriau informuoti Europos Sąjungos piliečius ir ES besilankančius trečiųjų šalių piliečius, ypač naudojantis rašytine, garso bei vaizdo žiniasklaida ir skelbiant viešus skelbimus, kad visi asmenys, norėdami pranešti apie bet kokią Bendrijoje įvykusią nelaimę, šiuo numeriu galėtų naudotis automatiškai;

| 52. | mano, kad vykdant bendrą ES darbuotojų ir ekspertų mokymą reagavimo į nelaimes srityje būtų galima plėsti žinias, tobulinti darbo metodus ir bendras ES veiksmų procedūras, taikant bendrą mokymo ir specializacijos modulių pagrindą; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja vykdyti bendras civilinių ir karinių logistikos padalinių reagavimo į nelaimes pratybas; |
| --- | --- |

52.

mano, kad vykdant bendrą ES darbuotojų ir ekspertų mokymą reagavimo į nelaimes srityje būtų galima plėsti žinias, tobulinti darbo metodus ir bendras ES veiksmų procedūras, taikant bendrą mokymo ir specializacijos modulių pagrindą; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja vykdyti bendras civilinių ir karinių logistikos padalinių reagavimo į nelaimes pratybas;

Reagavimas į nelaimes, parengtis ir prevencija

| 53. | pažymi, kad nelaimių prevencija dažnai yra pigesnė negu kova su jų padariniais; todėl pabrėžia, kad gyvybiškai būtina papildyti Europos Sąjungos reagavimo į nelaimes pajėgumų stiprinimo politiką stiprinant ES ir valstybių narių rizikos numatymo ir prevencijos politiką, ir ragina Komisiją parengti visapusišką ir novatorišką ES nelaimių rizikos mažinimo strategiją; ragina ankstyvam galimų nelaimių nustatymui skirti pakankamai išteklių ir prašo Komisijos užtikrinti, kad per struktūrinių fondų ir Solidarumo fondo peržiūrą būtų skatinama parengti politiką ir investuoti šiose srityse; be to, ragina vykdyti veiksmingesnę švietimo ir prevencijos politiką, investuoti į nelaimių ir klimato kaitos prevenciją, priimti atitinkamus teisės aktus dėl vandens valdymo ir veiksmingo rizikos valdymo ir nuodugniai prižiūrėti potvynių direktyvos įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis; šiuo atžvilgiu pažymi, kad esminį vaidmenį nelaimių prevencijoje atlieka regiono ir vietos valdžios institucijos, įgyvendindamos rizikos prevencijos strategijas teritoriniu lygmeniu, įskaitant bendrus veiksmus, kuriuose dalyvauja komandos iš įvairių šalių; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad nelaimių prevencija dažnai yra pigesnė negu kova su jų padariniais; todėl pabrėžia, kad gyvybiškai būtina papildyti Europos Sąjungos reagavimo į nelaimes pajėgumų stiprinimo politiką stiprinant ES ir valstybių narių rizikos numatymo ir prevencijos politiką, ir ragina Komisiją parengti visapusišką ir novatorišką ES nelaimių rizikos mažinimo strategiją; ragina ankstyvam galimų nelaimių nustatymui skirti pakankamai išteklių ir prašo Komisijos užtikrinti, kad per struktūrinių fondų ir Solidarumo fondo peržiūrą būtų skatinama parengti politiką ir investuoti šiose srityse; be to, ragina vykdyti veiksmingesnę švietimo ir prevencijos politiką, investuoti į nelaimių ir klimato kaitos prevenciją, priimti atitinkamus teisės aktus dėl vandens valdymo ir veiksmingo rizikos valdymo ir nuodugniai prižiūrėti potvynių direktyvos įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis; šiuo atžvilgiu pažymi, kad esminį vaidmenį nelaimių prevencijoje atlieka regiono ir vietos valdžios institucijos, įgyvendindamos rizikos prevencijos strategijas teritoriniu lygmeniu, įskaitant bendrus veiksmus, kuriuose dalyvauja komandos iš įvairių šalių;

| 54. | primena Europos Parlamento paskelbtą poziciją, kad, atsižvelgiant į sausros, miškų gaisrų ir dykumėjimo reiškinių sąveiką, Komisija pateiks pasiūlymą, panašų į direktyvą dėl potvynių, kurio bus skatinama sukurti ES programą dėl vandens trūkumo, sausros ir dėl prisitaikymo prie klimato kaitos; taip pat primena, kaip svarbu sukurti Europos sausrų stebėjimo tarnybą kaip žinių apie sausras ir jų padarinių švelninimą bei kontrolę centrą; |
| --- | --- |

54.

primena Europos Parlamento paskelbtą poziciją, kad, atsižvelgiant į sausros, miškų gaisrų ir dykumėjimo reiškinių sąveiką, Komisija pateiks pasiūlymą, panašų į direktyvą dėl potvynių, kurio bus skatinama sukurti ES programą dėl vandens trūkumo, sausros ir dėl prisitaikymo prie klimato kaitos; taip pat primena, kaip svarbu sukurti Europos sausrų stebėjimo tarnybą kaip žinių apie sausras ir jų padarinių švelninimą bei kontrolę centrą;

| 55. | taip pat primena apie Komisijai pateiktą prašymą priimti direktyvą dėl gaisrų prevencijos ir valdymo, kurioje būtų numatytas reguliarus duomenų rinkimas, žemėlapių sudarymas ir rizikos juostų nustatymas, gaisrų pavojaus valdymo plano parengimas, valstybių narių paveiktų išteklių ir turimų priemonių surašymas, įvairių administracijos institucijų veiklos koordinavimas, būtinieji darbuotojų išsilavinimo reikalavimai ir atsakomybės už aplinkosaugą bei atitinkamų sankcijų apibrėžimas; |
| --- | --- |

55.

taip pat primena apie Komisijai pateiktą prašymą priimti direktyvą dėl gaisrų prevencijos ir valdymo, kurioje būtų numatytas reguliarus duomenų rinkimas, žemėlapių sudarymas ir rizikos juostų nustatymas, gaisrų pavojaus valdymo plano parengimas, valstybių narių paveiktų išteklių ir turimų priemonių surašymas, įvairių administracijos institucijų veiklos koordinavimas, būtinieji darbuotojų išsilavinimo reikalavimai ir atsakomybės už aplinkosaugą bei atitinkamų sankcijų apibrėžimas;

| 56. | mano, kad labai svarbu, atsižvelgiant į Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, toliau išnaudoti šio bendradarbiavimo teikiamas galimybes; mano, kad šiuo atžvilgiu Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) gali tapti svarbia priemone siekiant toliau stiprinti tarptautinį, tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą net ir su tomis šalimis, kurios nėra ES valstybės narės; mano, kad regionų bendradarbiavimo plėtojimas už valstybių ribų rodo tai, kad regionai, greitai teikdami pagalbą, nepaprastai daug prisideda prie civilinės saugos; mano, kad šis vaisingas bendradarbiavimas, be kita ko, turi bendrą tikslą – sudaryti pavojų žemėlapį ir įvertinti galimą riziką ir kad būtent šioje srityje ES, visų pirma gerindama koordinavimą, gali naudingai ir matomai prisidėti prie dar veiksmingesnio ir naudingesnio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

56.

mano, kad labai svarbu, atsižvelgiant į Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, toliau išnaudoti šio bendradarbiavimo teikiamas galimybes; mano, kad šiuo atžvilgiu Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) gali tapti svarbia priemone siekiant toliau stiprinti tarptautinį, tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą net ir su tomis šalimis, kurios nėra ES valstybės narės; mano, kad regionų bendradarbiavimo plėtojimas už valstybių ribų rodo tai, kad regionai, greitai teikdami pagalbą, nepaprastai daug prisideda prie civilinės saugos; mano, kad šis vaisingas bendradarbiavimas, be kita ko, turi bendrą tikslą – sudaryti pavojų žemėlapį ir įvertinti galimą riziką ir kad būtent šioje srityje ES, visų pirma gerindama koordinavimą, gali naudingai ir matomai prisidėti prie dar veiksmingesnio ir naudingesnio bendradarbiavimo;

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos savanoriškos veiklos metais būtų simboliška ir naudinga remti valstybes, kurios siekia skatinti tokią veiklą ir remti tokias organizacijas; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos savanoriškos veiklos metais būtų simboliška ir naudinga remti valstybes, kurios siekia skatinti tokią veiklą ir remti tokias organizacijas;

| 58. | ragina Komisiją kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip iki 2011 m. pabaigos tam tikslui parengti plataus užmojo teisėkūros pasiūlymus; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip iki 2011 m. pabaigos tam tikslui parengti plataus užmojo teisėkūros pasiūlymus;

*

* *

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

59.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 71, 2007 3 10, p. 9.

(2)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0465.

(4)  OL C 341E, 2010 12 16, p. 5.

(5)  OL C 224E, 2010 8 19, p. 1.

(6)  OL C 286E, 2009 11 27, p. 15.

(7)  OL C 187E, 2008 7 24, p. 55.

(8)  Visų pirma, bandomąjį projektą, skirtą skatinti valstybių narių bendradarbiavimą kovojant su gaisrais miškuose (2008 m.) ir parengiamuosius veiksmus, susijusius su ES greito reagavimo pajėgumais (2008–2010 m.).

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/41

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisTurizmas Europoje

P7_TA(2011)0407

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (2010/2206(INI))

2013/C 56 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pagrindinės Europos turizmo tvarumo kryptys“ (COM(2003)0716), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pagrindinės Europos turizmo tvarumo kryptys“ (COM(2003)0716),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta ES turizmo politika: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti“ (COM(2006)0134), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta ES turizmo politika: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti“ (COM(2006)0134),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnaus ir konkurencingo Europos turizmo darbotvarkė“ („Agenda 21“) (COM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnaus ir konkurencingo Europos turizmo darbotvarkė“ („Agenda 21“) (COM(2007)0621),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos turizmo statistikos (COM(2010)0117), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos turizmo statistikos (COM(2010)0117),

| — | atsižvelgdamas į Madrido deklaraciją „Socialiai atsakingo turizmo modelio kūrimas“, patvirtintą 2010 m. balandžio 15 d. vykusiame neoficialiame ministrų susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Madrido deklaraciją „Socialiai atsakingo turizmo modelio kūrimas“, patvirtintą 2010 m. balandžio 15 d. vykusiame neoficialiame ministrų susitikime,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (14944/10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (14944/10),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja Europos turizmo politika) (RK 342/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja Europos turizmo politika) (RK 342/2010),

| — | atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos rekomendaciją (1) dėl veikiančių viešbučių priešgaisrinės apsaugos (86/666/EEB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos rekomendaciją (1) dėl veikiančių viešbučių priešgaisrinės apsaugos (86/666/EEB),

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 90/314/EEB (2) dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 90/314/EEB (2) dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB (3) dėl paslaugų vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB (3) dėl paslaugų vidaus rinkoje,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos direktyvą 2009/47/EB (4), iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB nuostatas, susijusias su lengvatiniais pridėtinės vertės mokesčio tarifais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos direktyvą 2009/47/EB (4), iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB nuostatas, susijusias su lengvatiniais pridėtinės vertės mokesčio tarifais,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimą (5), kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą turistų apgyvendinimo paslaugoms (2009/578/EB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimą (5), kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą turistų apgyvendinimo paslaugoms (2009/578/EB),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 (6) dėl ES ekologinio ženklo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 (6) dėl ES ekologinio ženklo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją (7) dėl Europos darnaus turizmo naujų perspektyvų ir naujų iššūkių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją (7) dėl Europos darnaus turizmo naujų perspektyvų ir naujų iššūkių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją (8) dėl atnaujintos ES turizmo politikos: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją (8) dėl atnaujintos ES turizmo politikos: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (9) dėl turizmo poveikio pakrančių regionuose regioninės plėtros aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (9) dėl turizmo poveikio pakrančių regionuose regioninės plėtros aspektų,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją (10) dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją (10) dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0265/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0265/2011),

| A. | kadangi turizmo sektorius sudaro 10 proc. BVP ir 12 proc. bendro užimtumo bei yra trečias pagal svarbą ekonominės veiklos sektorius ES; kadangi turizmo sektorius daugiausia susideda iš mikroįmonių, mažų ir vidutinių įmonių, yra pagrindinis tam tikrų ES regionų, pavyzdžiui, salų, pajamų šaltinis ir atlieka labai svarbų vaidmenį ES ekonomikos vystymosi ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos procese, taip pat siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų, |
| --- | --- |

A.

kadangi turizmo sektorius sudaro 10 proc. BVP ir 12 proc. bendro užimtumo bei yra trečias pagal svarbą ekonominės veiklos sektorius ES; kadangi turizmo sektorius daugiausia susideda iš mikroįmonių, mažų ir vidutinių įmonių, yra pagrindinis tam tikrų ES regionų, pavyzdžiui, salų, pajamų šaltinis ir atlieka labai svarbų vaidmenį ES ekonomikos vystymosi ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos procese, taip pat siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų,

| B. | kadangi turizmas taip pat prisideda prie žmonių patirties turtinimo, mainų, gerovės, sveikatos, kultūros ir socialinės sanglaudos; taigi ypač svarbus kokybiškas požiūris, |
| --- | --- |

B.

kadangi turizmas taip pat prisideda prie žmonių patirties turtinimo, mainų, gerovės, sveikatos, kultūros ir socialinės sanglaudos; taigi ypač svarbus kokybiškas požiūris,

| C. | kadangi Europos Sąjunga yra turistų lankomiausia vieta pagal tarptautinių skrydžių skaičių ir šią pirmaujančią poziciją reikia dar labiau stiprinti sprendžiant problemas, kurias sukelia, visų pirma, didesnė pasaulinė konkurencija ir nuolat besikeičianti rinkos paklausa ir, antra, poreikis užtikrinti didesnį ir labiau ilgalaikį tvarumą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga yra turistų lankomiausia vieta pagal tarptautinių skrydžių skaičių ir šią pirmaujančią poziciją reikia dar labiau stiprinti sprendžiant problemas, kurias sukelia, visų pirma, didesnė pasaulinė konkurencija ir nuolat besikeičianti rinkos paklausa ir, antra, poreikis užtikrinti didesnį ir labiau ilgalaikį tvarumą,

| D. | kadangi turizmui Europoje iškilo daugybė iššūkių: pasaulio ekonomikos krizė, kitų lankytinų vietovių, esančių už ES ribų, konkurencingumas ir siūlomų turistinių objektų įvairovė, klimato kaita ir turizmo veiklos sezoniniai svyravimai, demografiniai pokyčiai Europoje, augantis informacijos ir ryšių technologijų poveikis ir daug nenumatytų aplinkybių, retkarčiais turinčių įtakos pramonei, |
| --- | --- |

D.

kadangi turizmui Europoje iškilo daugybė iššūkių: pasaulio ekonomikos krizė, kitų lankytinų vietovių, esančių už ES ribų, konkurencingumas ir siūlomų turistinių objektų įvairovė, klimato kaita ir turizmo veiklos sezoniniai svyravimai, demografiniai pokyčiai Europoje, augantis informacijos ir ryšių technologijų poveikis ir daug nenumatytų aplinkybių, retkarčiais turinčių įtakos pramonei,

| E. | kadangi turizmas prisideda prie Europos ir jos kultūrinio bei kalbinio paveldo populiarinimo, tačiau taip pat prie įvairovės palaikymo ir bendrų vertybių išsaugojimo bei Europos tapatybės, priklausomumo Europai ir Europos pilietybės jausmo stiprinimo; kadangi turizmo sektoriaus vystymas svarbus regioninės dimensijos stiprinimui Europos Sąjungos viduje, |
| --- | --- |

E.

kadangi turizmas prisideda prie Europos ir jos kultūrinio bei kalbinio paveldo populiarinimo, tačiau taip pat prie įvairovės palaikymo ir bendrų vertybių išsaugojimo bei Europos tapatybės, priklausomumo Europai ir Europos pilietybės jausmo stiprinimo; kadangi turizmo sektoriaus vystymas svarbus regioninės dimensijos stiprinimui Europos Sąjungos viduje,

| F. | kadangi Europos įvairovė, daugiaaspektiškumas ir daugiakultūriškumas suteikia galimybę maksimaliai vystyti bet kokios rūšies teminį turizmą, o įvairialypių turizmo rūšių plėtotė ir skatinimas gali būti vienintelis veiksmingas atsakas į iškraipymus, problemas ir kokybės blogėjimą, kurį skatina nereguliuojamo ir nediferencijuoto masinio turizmo modelis, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos įvairovė, daugiaaspektiškumas ir daugiakultūriškumas suteikia galimybę maksimaliai vystyti bet kokios rūšies teminį turizmą, o įvairialypių turizmo rūšių plėtotė ir skatinimas gali būti vienintelis veiksmingas atsakas į iškraipymus, problemas ir kokybės blogėjimą, kurį skatina nereguliuojamo ir nediferencijuoto masinio turizmo modelis,

| G. | kadangi remiantis Lisabonos sutartimi (195 straipsnis) turizmas priskiriamas specialiai ES kompetencijai, t. y. ES gali remti valstybių narių veiklą ir ją papildyti, ragindama sukurti šio sektoriaus įmonių vystymuisi palankią aplinką bei skatindama valstybių narių bendradarbiavimą, išskyrus bet kokį valstybių narių teisinių ir norminių reikalavimų derinimą, |
| --- | --- |

G.

kadangi remiantis Lisabonos sutartimi (195 straipsnis) turizmas priskiriamas specialiai ES kompetencijai, t. y. ES gali remti valstybių narių veiklą ir ją papildyti, ragindama sukurti šio sektoriaus įmonių vystymuisi palankią aplinką bei skatindama valstybių narių bendradarbiavimą, išskyrus bet kokį valstybių narių teisinių ir norminių reikalavimų derinimą,

| H. | kadangi, remiantis šia nauja kompetencija ir visiškai laikantis subsidiarumo principo, reikia parengti ES strategiją, kurioje būtų numatyti aiškūs ir ambicingi tikslai, |
| --- | --- |

H.

kadangi, remiantis šia nauja kompetencija ir visiškai laikantis subsidiarumo principo, reikia parengti ES strategiją, kurioje būtų numatyti aiškūs ir ambicingi tikslai,

| I. | kadangi siekiant užtikrinti, kad nauja kompetencija ir būsima ES turizmo politika būtų veiksmingai įgyvendinamos ir matomos, kaip to reikalauja Europos piliečiai ir Europos Sąjungoje besilankantys asmenys, reikia ne tik parengti strategiją ir veiksmų planą, bet ir 2014–2020 m. ES finansinėje programoje tam numatyti pakankamai lėšų, |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant užtikrinti, kad nauja kompetencija ir būsima ES turizmo politika būtų veiksmingai įgyvendinamos ir matomos, kaip to reikalauja Europos piliečiai ir Europos Sąjungoje besilankantys asmenys, reikia ne tik parengti strategiją ir veiksmų planą, bet ir 2014–2020 m. ES finansinėje programoje tam numatyti pakankamai lėšų,

| J. | kadangi atokiausių ES regionų ir tam tikrų salų ekonomika priklauso beveik vien nuo oro transporto, nes šie regionai ir salos labai atokūs ir izoliuoti, taigi būtina priimti tinkamas priemones atsižvelgiant į priklausomumą nuo šios rūšies transporto, |
| --- | --- |

J.

kadangi atokiausių ES regionų ir tam tikrų salų ekonomika priklauso beveik vien nuo oro transporto, nes šie regionai ir salos labai atokūs ir izoliuoti, taigi būtina priimti tinkamas priemones atsižvelgiant į priklausomumą nuo šios rūšies transporto,

| 1. | palankiai vertina Komisijos pateiktą politikos strategiją, kurioje nurodomas 21 konkretus veiksmas, kaip suaktyvinti sektoriaus veiklą; mano, kad šis dokumentas ir kartu su juo pateiktas įgyvendinimo planas sudaro tvirtą pagrindą vystyti visiems prieinamo, konkurencingo, modernaus, aukštos kokybės ir tvaraus turizmo politiką ES; ragina Komisiją kuo greičiau nustatyti konkrečius terminus, skirtus visiems įgyvendinimo plane numatytiems veiksmams vykdyti ir tikslams pasiekti; ragina valstybes nares bendradarbiauti pateikiant programas kiekvienam veiksmui ir derinti procesą su kompetentingomis nacionalinėmis, regioninėmis ar vietos valdžios institucijomis; ragina Komisiją dėmesį sutelkti į prioritetinius veiksmus, kurie yra naujoviški ir naudingi Europai; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos pateiktą politikos strategiją, kurioje nurodomas 21 konkretus veiksmas, kaip suaktyvinti sektoriaus veiklą; mano, kad šis dokumentas ir kartu su juo pateiktas įgyvendinimo planas sudaro tvirtą pagrindą vystyti visiems prieinamo, konkurencingo, modernaus, aukštos kokybės ir tvaraus turizmo politiką ES; ragina Komisiją kuo greičiau nustatyti konkrečius terminus, skirtus visiems įgyvendinimo plane numatytiems veiksmams vykdyti ir tikslams pasiekti; ragina valstybes nares bendradarbiauti pateikiant programas kiekvienam veiksmui ir derinti procesą su kompetentingomis nacionalinėmis, regioninėmis ar vietos valdžios institucijomis; ragina Komisiją dėmesį sutelkti į prioritetinius veiksmus, kurie yra naujoviški ir naudingi Europai;

| 2. | mano, kad ES turizmo strategijos pagrindą visų pirma sudaro konkrečių priemonių, susijusių vien tik su turizmo sektoriumi, paketas ir, atsižvelgiant į turizmo sektoriaus daugialypiškumą, derinimas su kitais susijusiais politikos sektoriais, nes tai padeda įgyvendinti sistemą, kuria iš tiesų būtų skatinamas turizmas; be to, mano, kad reikia tiksliai įvertinti, kokį poveikį turizmui daro kitų sektorių priemonės, ir ragina laikytis integruoto požiūrio siekiant sukurti skirtingų sektorių politikos sričių ir įvairių finansinių priemonių sąveiką; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ES turizmo strategijos pagrindą visų pirma sudaro konkrečių priemonių, susijusių vien tik su turizmo sektoriumi, paketas ir, atsižvelgiant į turizmo sektoriaus daugialypiškumą, derinimas su kitais susijusiais politikos sektoriais, nes tai padeda įgyvendinti sistemą, kuria iš tiesų būtų skatinamas turizmas; be to, mano, kad reikia tiksliai įvertinti, kokį poveikį turizmui daro kitų sektorių priemonės, ir ragina laikytis integruoto požiūrio siekiant sukurti skirtingų sektorių politikos sričių ir įvairių finansinių priemonių sąveiką;

| 3. | apgailestauja, kad Komisija nėra vieninga turizmo politikos atžvilgiu; mano, kad labai svarbu, jog Komisija užtikrintų ryšių tarp atitinkamų generalinių direktoratų koordinavimą ir integravimą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Komisija nėra vieninga turizmo politikos atžvilgiu; mano, kad labai svarbu, jog Komisija užtikrintų ryšių tarp atitinkamų generalinių direktoratų koordinavimą ir integravimą;

| 4. | pabrėžia, kad, viena vertus, tarpusavyje turi glaudžiai bendradarbiauti ES, tarptautinės, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, ir, kita vertus, valdžios institucijos ir šio sektoriaus suinteresuotos šalys, siekiant spręsti su daugialypiškumu susijusias problemas turizmo srityje laikantis subsidiarumo principo; primena, kad turizmo srityje daugelis Europos regionų ir savivaldybių turi tiesioginių galių ir todėl vaidina labai svarbų vaidmenį įgyvendinant projektus ir imantis konkrečių veiksmų; tikisi, taip pat atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, kad regionai ir savivaldybės glaudžiau bendradarbiaus tarpusavyje ir atliks tvarų, tiesioginį ir tinkamą vaidmenį rengiant naują turizmo politiką; mano, kad tuo pačiu laikotarpiu taikant specialias programavimo priemones, pvz., įgyvendinant makroregionų strategijas, galėtų būti stiprinamas turizmas regionuose ir tarp regionų ir didinamas Europos regionų ir savivaldybių patrauklumas ir matomumas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad, viena vertus, tarpusavyje turi glaudžiai bendradarbiauti ES, tarptautinės, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, ir, kita vertus, valdžios institucijos ir šio sektoriaus suinteresuotos šalys, siekiant spręsti su daugialypiškumu susijusias problemas turizmo srityje laikantis subsidiarumo principo; primena, kad turizmo srityje daugelis Europos regionų ir savivaldybių turi tiesioginių galių ir todėl vaidina labai svarbų vaidmenį įgyvendinant projektus ir imantis konkrečių veiksmų; tikisi, taip pat atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, kad regionai ir savivaldybės glaudžiau bendradarbiaus tarpusavyje ir atliks tvarų, tiesioginį ir tinkamą vaidmenį rengiant naują turizmo politiką; mano, kad tuo pačiu laikotarpiu taikant specialias programavimo priemones, pvz., įgyvendinant makroregionų strategijas, galėtų būti stiprinamas turizmas regionuose ir tarp regionų ir didinamas Europos regionų ir savivaldybių patrauklumas ir matomumas;

| 5. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įvesti du naujus turizmo principus: tarpregioninio bendradarbiavimo ir papildomumo, siekiant skatinti bendrą turizmo paslaugų planavimą ir bendradarbiavimą vienoje geografinėje teritorijoje, t. y. tarp kaimyninių regionų, priklausančių skirtingoms valstybėms narėms, arba specialiu teminiu lygiu tarp regionų, kuriuos sieja bendri elementai; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įvesti du naujus turizmo principus: tarpregioninio bendradarbiavimo ir papildomumo, siekiant skatinti bendrą turizmo paslaugų planavimą ir bendradarbiavimą vienoje geografinėje teritorijoje, t. y. tarp kaimyninių regionų, priklausančių skirtingoms valstybėms narėms, arba specialiu teminiu lygiu tarp regionų, kuriuos sieja bendri elementai;

Konkurencingas, modernus ir geros kokybės turizmas

| 6. | mano, kad turizmo politiką reikėtų laikyti ES pramonės politikos ir inovacijų politikos dalimi ir dar kartą pareiškia, kad turizmo suaktyvinimas yra reikšmingas strateginis tikslas siekiant užimtumo daugelyje valstybių narių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia labai mažų įmonių ir MVĮ svarbą, nes šios įmonės ne tik skatina inovacijas vietos lygmeniu ir didina sektoriaus stabilumą, bet ir užtikrina turizmo paslaugų regionuose, kuriose jos įsisteigusios, kokybę, įvairovę ir autentiškumą; ragina Komisiją aktyviau skatinti šį požiūrį Europos turizmo paslaugų srityje; |
| --- | --- |

6.

mano, kad turizmo politiką reikėtų laikyti ES pramonės politikos ir inovacijų politikos dalimi ir dar kartą pareiškia, kad turizmo suaktyvinimas yra reikšmingas strateginis tikslas siekiant užimtumo daugelyje valstybių narių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia labai mažų įmonių ir MVĮ svarbą, nes šios įmonės ne tik skatina inovacijas vietos lygmeniu ir didina sektoriaus stabilumą, bet ir užtikrina turizmo paslaugų regionuose, kuriose jos įsisteigusios, kokybę, įvairovę ir autentiškumą; ragina Komisiją aktyviau skatinti šį požiūrį Europos turizmo paslaugų srityje;

| 7. | ragina Komisiją rinkti ir kasmet skelbti gerosios patirties turizmo srityje pavyzdžius; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją rinkti ir kasmet skelbti gerosios patirties turizmo srityje pavyzdžius;

| 8. | sutinka su Komisijos pasiūlymu, kad kartu su valstybėmis narėmis, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis ir nacionalinėmis turizmo agentūromis turėtų būti sukurtas Europos ženklas siekiant pasauliniu mastu populiarinti visą Europą kaip turistų lankomą vietą; šiuo tikslu ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kompetentingomis turizmo agentūromis pradėti vykdyti reklamines kampanijas; pabrėžia, kad imantis visų veiksmų, kuriais skatinamas turizmas, turėtų būti atsižvelgiama į Europos teritorinę įvairovę ir į ją turėtų būti atkreipiamas dėmesys, taip pat neturėtų būti teikiama pirmenybė tam tikroms Europos turistinėms vietoms, lyginant jas su kitomis, be to, laikosi nuomonės, kad Europos ženklas neturėtų trukdyti įvairiems regionams, miestams ir vietos subjektams laisvai populiarinti savo įvaizdį; |
| --- | --- |

8.

sutinka su Komisijos pasiūlymu, kad kartu su valstybėmis narėmis, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis ir nacionalinėmis turizmo agentūromis turėtų būti sukurtas Europos ženklas siekiant pasauliniu mastu populiarinti visą Europą kaip turistų lankomą vietą; šiuo tikslu ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kompetentingomis turizmo agentūromis pradėti vykdyti reklamines kampanijas; pabrėžia, kad imantis visų veiksmų, kuriais skatinamas turizmas, turėtų būti atsižvelgiama į Europos teritorinę įvairovę ir į ją turėtų būti atkreipiamas dėmesys, taip pat neturėtų būti teikiama pirmenybė tam tikroms Europos turistinėms vietoms, lyginant jas su kitomis, be to, laikosi nuomonės, kad Europos ženklas neturėtų trukdyti įvairiems regionams, miestams ir vietos subjektams laisvai populiarinti savo įvaizdį;

| 9. | palankiai vertina „Europos paveldo ženklo“ iniciatyvą, kaip priemonę atkreipti dėmesį į kai kuriuos svarbius Europos integracijos istorijos objektus; pabrėžia, kad reikia koordinuoti šią iniciatyvą su UNESCO paveldo vietų sąrašu ir kitais istoriniais maršrutais; mano, kad reikia šią iniciatyvą suderinti su kitomis panašiomis iniciatyvomis, pvz., apdovanojimu „Europa Nostra“, siekiant išvengti sutapimų; ragina Komisiją atkreipti valstybių narių dėmesį į tai, kad objektai, kurie gauna „Europos paveldo ženklą“, turi visada išlikti atviri ir prieinami, net ir numačius minimalų darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina „Europos paveldo ženklo“ iniciatyvą, kaip priemonę atkreipti dėmesį į kai kuriuos svarbius Europos integracijos istorijos objektus; pabrėžia, kad reikia koordinuoti šią iniciatyvą su UNESCO paveldo vietų sąrašu ir kitais istoriniais maršrutais; mano, kad reikia šią iniciatyvą suderinti su kitomis panašiomis iniciatyvomis, pvz., apdovanojimu „Europa Nostra“, siekiant išvengti sutapimų; ragina Komisiją atkreipti valstybių narių dėmesį į tai, kad objektai, kurie gauna „Europos paveldo ženklą“, turi visada išlikti atviri ir prieinami, net ir numačius minimalų darbuotojų skaičių;

| 10. | ragina Komisiją pasisakyti už tai, kad į Pasaulio paveldo sąrašą būtų įrašytos valstybių narių liaudies tradicijos, taip pat ir kulinarinės, siekiant išsaugoti jas būsimoms kartoms ir sukurti Europos liaudies tradicijų populiarinimo Europos ir tarptautiniu lygmeniu strategiją; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją pasisakyti už tai, kad į Pasaulio paveldo sąrašą būtų įrašytos valstybių narių liaudies tradicijos, taip pat ir kulinarinės, siekiant išsaugoti jas būsimoms kartoms ir sukurti Europos liaudies tradicijų populiarinimo Europos ir tarptautiniu lygmeniu strategiją;

| 11. | ragina Komisiją įvertinti ES programos „Europos kultūros sostinės“ poveikį turizmui ir informuoti Parlamentą, ar būtina persvarstyti valdysenos metodus, procedūras ir finansavimo susitarimus, kuriais vadovaujantis įtraukiamos kultūros institucijos ir asociacijos, siekiant investuoti į ilgaamžį ir tvarų procesą bei bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją įvertinti ES programos „Europos kultūros sostinės“ poveikį turizmui ir informuoti Parlamentą, ar būtina persvarstyti valdysenos metodus, procedūras ir finansavimo susitarimus, kuriais vadovaujantis įtraukiamos kultūros institucijos ir asociacijos, siekiant investuoti į ilgaamžį ir tvarų procesą bei bendradarbiavimą;

| 12. | pabrėžia, kad kuriant partnerystes arba sudarant susitarimus dėl tarptautinių oro vežimų svarbu bendradarbiauti su šalimis, kurios nėra ES narės, ypač su kaimyninėmis šalimis ir BRIK šalimis (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija), atstovaujančioms rinkai, kurią sudaro milijonai potencialių naujų turistų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu ir toliau dėti pastangas siekiant didinti Europos turizmo pramonės matomumą, kokybę, konkurencingumą ir įvairinimą, ir ragina plėtoti bendrą Europos rinkodarą ir kurti suderintus turizmo projektus, kad būtų pritraukiami lankytojai iš šių naujų pirminių rinkų; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad kuriant partnerystes arba sudarant susitarimus dėl tarptautinių oro vežimų svarbu bendradarbiauti su šalimis, kurios nėra ES narės, ypač su kaimyninėmis šalimis ir BRIK šalimis (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija), atstovaujančioms rinkai, kurią sudaro milijonai potencialių naujų turistų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu ir toliau dėti pastangas siekiant didinti Europos turizmo pramonės matomumą, kokybę, konkurencingumą ir įvairinimą, ir ragina plėtoti bendrą Europos rinkodarą ir kurti suderintus turizmo projektus, kad būtų pritraukiami lankytojai iš šių naujų pirminių rinkų;

| 13. | mano, kad, pripažįstant ES teises ir pareigas užtikrinti savo sienų kontrolę ir stebėti, kas į ją patenka, Europos institucijos ir valstybės narės turėtų kurti ilgalaikę strategiją bendros vizų politikos srityje siekdamos labiau koordinuoti ir supaprastinti vizų išdavimo procedūras; jos turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrus konsulatus visoje ES siekdamos užtikrinti, kad vizų išdavimo procedūros įgyvendinamos laiku ir kad mažinamos administracinės išlaidos; šiuo tikslu ir sukūrus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ragina Komisiją apsvarstyti galimybę visame pasaulyje įsteigti ES delegacijų biurus, kurie bendradarbiaudami su valstybių narių nacionalinėmis ambasadomis išduotų turistines vizas, ir ištirti papildomas turistinių vizų išdavimo galimybes, pvz., grupinių turistinių vizų išdavimą organizuotoms grupėms ir supaprastintas taisykles keliaujantiems verslo reikalais; |
| --- | --- |

13.

mano, kad, pripažįstant ES teises ir pareigas užtikrinti savo sienų kontrolę ir stebėti, kas į ją patenka, Europos institucijos ir valstybės narės turėtų kurti ilgalaikę strategiją bendros vizų politikos srityje siekdamos labiau koordinuoti ir supaprastinti vizų išdavimo procedūras; jos turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrus konsulatus visoje ES siekdamos užtikrinti, kad vizų išdavimo procedūros įgyvendinamos laiku ir kad mažinamos administracinės išlaidos; šiuo tikslu ir sukūrus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ragina Komisiją apsvarstyti galimybę visame pasaulyje įsteigti ES delegacijų biurus, kurie bendradarbiaudami su valstybių narių nacionalinėmis ambasadomis išduotų turistines vizas, ir ištirti papildomas turistinių vizų išdavimo galimybes, pvz., grupinių turistinių vizų išdavimą organizuotoms grupėms ir supaprastintas taisykles keliaujantiems verslo reikalais;

| 14. | ragina valstybes nares, atsižvelgiant į įvairias ekstremalias situacijas, per kurias turistai užsienyje patenka į pavojų, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) apsvarstyti, ar būtų tinkama nustatyti bendrą pranešimų, kuriuose patariama nekeliauti, rengimo procedūrą, sukurti bendrą Europos sistemą, kurią taikant būtų apibrėžiamas padėties rimtumas ir, susidarius itin rimtai padėčiai, būtų pripažįstama vykdytojų teisė kreiptis į Bendriją pagalbos neviršijant turimų lėšų limito; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares, atsižvelgiant į įvairias ekstremalias situacijas, per kurias turistai užsienyje patenka į pavojų, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) apsvarstyti, ar būtų tinkama nustatyti bendrą pranešimų, kuriuose patariama nekeliauti, rengimo procedūrą, sukurti bendrą Europos sistemą, kurią taikant būtų apibrėžiamas padėties rimtumas ir, susidarius itin rimtai padėčiai, būtų pripažįstama vykdytojų teisė kreiptis į Bendriją pagalbos neviršijant turimų lėšų limito;

| 15. | ragina Komisiją padaryti išvadas iš nesenų ekstremaliųjų situacijų, pvz., ugnikalnio išsiveržimo, patirties ir parengti konkrečius ES krizių valdymo scenarijus, kad visose valstybėse narėse koordinavimas ir veiksmų suderinimas informavimo ir taikytinų priemonių srityje taptų taisykle; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją padaryti išvadas iš nesenų ekstremaliųjų situacijų, pvz., ugnikalnio išsiveržimo, patirties ir parengti konkrečius ES krizių valdymo scenarijus, kad visose valstybėse narėse koordinavimas ir veiksmų suderinimas informavimo ir taikytinų priemonių srityje taptų taisykle;

| 16. | pabrėžia, kad reikia skatinti inovacijas ir technologinį labai mažų įmonių ir MVĮ vystymąsi, kad jos galėtų veiksmingiau reklamuoti savo produktus ir populiarinti lankytinas vietas; primygtinai ragina Komisiją sukurti „IRT ir turizmo“ platformą iki 2011 m. pabaigos pradedant vykdyti specialų bandomąjį projektą, kurio tikslas – paskatinti mikroįmones ir MVĮ dalyvauti skaitmeninėje tiekimo grandinėje remiantis iš kitų sektorių, kaip antai tekstilės, transporto ir logistikos bei automobilių pramonės, gauta patirtimi; ragina imtis iniciatyvų sektoriuje skatinti e. prekybą ir šalinti kliūtis, kurios vis dar trukdo vystyti tokią prekybą vidaus rinkoje; be to, ragina valstybes nares plėsti prieigą prie sparčiojo interneto visoje teritorijoje siekiant vystyti pažangias paslaugas ir kurti organizatorių tarpusavio sąveiką; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reikia skatinti inovacijas ir technologinį labai mažų įmonių ir MVĮ vystymąsi, kad jos galėtų veiksmingiau reklamuoti savo produktus ir populiarinti lankytinas vietas; primygtinai ragina Komisiją sukurti „IRT ir turizmo“ platformą iki 2011 m. pabaigos pradedant vykdyti specialų bandomąjį projektą, kurio tikslas – paskatinti mikroįmones ir MVĮ dalyvauti skaitmeninėje tiekimo grandinėje remiantis iš kitų sektorių, kaip antai tekstilės, transporto ir logistikos bei automobilių pramonės, gauta patirtimi; ragina imtis iniciatyvų sektoriuje skatinti e. prekybą ir šalinti kliūtis, kurios vis dar trukdo vystyti tokią prekybą vidaus rinkoje; be to, ragina valstybes nares plėsti prieigą prie sparčiojo interneto visoje teritorijoje siekiant vystyti pažangias paslaugas ir kurti organizatorių tarpusavio sąveiką;

| 17. | ragina skatinti ir remti verslumą šiame sektoriuje, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir jaunimui, ir padėti MVĮ bei savarankiškai dirbantiems asmenims gauti finansavimą, ypač mikrokreditus; |
| --- | --- |

17.

ragina skatinti ir remti verslumą šiame sektoriuje, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir jaunimui, ir padėti MVĮ bei savarankiškai dirbantiems asmenims gauti finansavimą, ypač mikrokreditus;

| 18. | ragina Komisiją paremti turizmo sektoriaus įmonėms skirtą specialų inovacijų inkubatorių; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją paremti turizmo sektoriaus įmonėms skirtą specialų inovacijų inkubatorių;

| 19. | mano, kad geriau koordinuoto požiūrio į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą taikymas ir novatoriškų produktų bei paslaugų skatinimas labai prisidės prie turizmo sektoriaus tvarumo; pabrėžia, kad turizmo pramonės plėtra tiesiogiai susijusi su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos technologijų skatinimu; |
| --- | --- |

19.

mano, kad geriau koordinuoto požiūrio į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą taikymas ir novatoriškų produktų bei paslaugų skatinimas labai prisidės prie turizmo sektoriaus tvarumo; pabrėžia, kad turizmo pramonės plėtra tiesiogiai susijusi su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos technologijų skatinimu;

| 20. | primygtinai ragina Komisiją sukurti virtualų turizmo stebėjimo centrą, kuris palaikytų santykius ne tik su mokslinių tyrimų įstaigomis, bet ir su įmonėmis ir viešosios valdžios institucijomis, siekiant nukreipti rinkos tyrimus panaudojant konkurencinės informacijos (angl. competitive intelligence) sistemas, taip pat siekiant įmonėms ir viešosioms organizacijoms suteikti orientacinę informaciją apie pasiūlos ir paklausos pokyčius ir sudaryti sąlygas įmonėms ir viešajam sektoriui pagerinti strategines pozicijas; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina Komisiją sukurti virtualų turizmo stebėjimo centrą, kuris palaikytų santykius ne tik su mokslinių tyrimų įstaigomis, bet ir su įmonėmis ir viešosios valdžios institucijomis, siekiant nukreipti rinkos tyrimus panaudojant konkurencinės informacijos (angl. competitive intelligence) sistemas, taip pat siekiant įmonėms ir viešosioms organizacijoms suteikti orientacinę informaciją apie pasiūlos ir paklausos pokyčius ir sudaryti sąlygas įmonėms ir viešajam sektoriui pagerinti strategines pozicijas;

| 21. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir nacionaliniais šio sektoriaus subjektais išsiaiškinti, kokias naujoviškas priemones būtų galima taikyti, kad būtų skatinami ad hoc Europos atostogų paketai vykstant dideliems istoriniams, kultūriniams ir sporto renginiams, kurie ateinančiais metais bus organizuojami kai kuriose valstybėse narėse, pvz., Olimpinėms žaidynėms, pasaulinėms parodoms ir kitiems renginiams, siekiant skatinti turistus rinktis Europą savo kelionės tikslu ir atkreipti dėmesį į didelę Europos įvairovę; mano, kad įvairūs Europos ir tarptautiniu mastu vykstantys renginiai turėtų būti skatinami susiejant juos su vietos turizmo pasiūla; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir nacionaliniais šio sektoriaus subjektais išsiaiškinti, kokias naujoviškas priemones būtų galima taikyti, kad būtų skatinami ad hoc Europos atostogų paketai vykstant dideliems istoriniams, kultūriniams ir sporto renginiams, kurie ateinančiais metais bus organizuojami kai kuriose valstybėse narėse, pvz., Olimpinėms žaidynėms, pasaulinėms parodoms ir kitiems renginiams, siekiant skatinti turistus rinktis Europą savo kelionės tikslu ir atkreipti dėmesį į didelę Europos įvairovę; mano, kad įvairūs Europos ir tarptautiniu mastu vykstantys renginiai turėtų būti skatinami susiejant juos su vietos turizmo pasiūla;

| 22. | mano, kad Europos kelionių komisijos (EKK) interneto svetainė www.visiteurope.com turėtų būti tobulinama siekiant jos maksimalaus prieinamumo ir naudingumo (informacijos pateikimas visomis ES oficialiosiomis ir pagrindinėmis ne ES šalių kalbomis, ypač atsižvelgiant į BRIK šalių kalbas, formato, kurį naudoja silpnaregiai, naudojimas ir informacijos pateikimas gestų kalba kurtiesiems bei visų taikomųjų technologijų naudojimas), ir kad ji turėtų tapti tikrąja Europos turizmo platforma, iš kurios būtų lengvai pasiekiami atskirų valstybių narių nacionaliniai, regioniniai ir vietiniai turizmo portalai; be to, mano, kad portale turėtų būti geriau supažindinama su Europos kokybės ženklo sistema ir su geriausia praktika ir iniciatyvomis, pvz., programa „Calypso“, NECSTouR ir EDEN, ir kad jame turistai turėtų būti informuojami apie jų teises įvairiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

22.

mano, kad Europos kelionių komisijos (EKK) interneto svetainė www.visiteurope.com turėtų būti tobulinama siekiant jos maksimalaus prieinamumo ir naudingumo (informacijos pateikimas visomis ES oficialiosiomis ir pagrindinėmis ne ES šalių kalbomis, ypač atsižvelgiant į BRIK šalių kalbas, formato, kurį naudoja silpnaregiai, naudojimas ir informacijos pateikimas gestų kalba kurtiesiems bei visų taikomųjų technologijų naudojimas), ir kad ji turėtų tapti tikrąja Europos turizmo platforma, iš kurios būtų lengvai pasiekiami atskirų valstybių narių nacionaliniai, regioniniai ir vietiniai turizmo portalai; be to, mano, kad portale turėtų būti geriau supažindinama su Europos kokybės ženklo sistema ir su geriausia praktika ir iniciatyvomis, pvz., programa „Calypso“, NECSTouR ir EDEN, ir kad jame turistai turėtų būti informuojami apie jų teises įvairiomis aplinkybėmis;

| 23. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis išnagrinėti galimybę sukurti „Europos turizmo kortelę“ siekiant paskatinti reguliariai keliauti turistus iš valstybių narių ir iš ES nepriklausančių šalių ir suteikti jiems informaciją, į kurią būtų įtrauktas turistų teisių sąrašas, bei pasiūlyti nuolaidų ir specialių paslaugų; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis išnagrinėti galimybę sukurti „Europos turizmo kortelę“ siekiant paskatinti reguliariai keliauti turistus iš valstybių narių ir iš ES nepriklausančių šalių ir suteikti jiems informaciją, į kurią būtų įtrauktas turistų teisių sąrašas, bei pasiūlyti nuolaidų ir specialių paslaugų;

| 24. | mano, kad Europos Sąjunga remiasi kultūrine ir lingvistine įvairove, todėl svarbu sudaryti geresnes galimybes nuvykti į turistines vietas pasiūlant lankytojams pritaikytų priemonių, palengvinančių jų vizitą ir padedančių suprasti aplinką, pavyzdžiui garso gidų ar brošiūrų su aprašymais, kuriuose yra paaiškinimai mažiausiai dviem oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis, ypač jei lankomoms vietovėms suteikiama parama iš struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

24.

mano, kad Europos Sąjunga remiasi kultūrine ir lingvistine įvairove, todėl svarbu sudaryti geresnes galimybes nuvykti į turistines vietas pasiūlant lankytojams pritaikytų priemonių, palengvinančių jų vizitą ir padedančių suprasti aplinką, pavyzdžiui garso gidų ar brošiūrų su aprašymais, kuriuose yra paaiškinimai mažiausiai dviem oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis, ypač jei lankomoms vietovėms suteikiama parama iš struktūrinių fondų;

| 25. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su turizmo sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis, įvertinti Europos kokybiško turizmo ženklo įgyvendinamumą nustatant bendrus kokybės kriterijus; mano, kad tai galėtų būti padaryta suderinus skirtingų valstybių narių ir turizmo pramonės asociacijų geriausią praktiką, taip būtų sukurtas bendras visas valstybes nares apimantis ženklas, kuris papildytų nacionalinius ženklus ir būtų naudojamas laisvai pasirenkant; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su turizmo sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis, įvertinti Europos kokybiško turizmo ženklo įgyvendinamumą nustatant bendrus kokybės kriterijus; mano, kad tai galėtų būti padaryta suderinus skirtingų valstybių narių ir turizmo pramonės asociacijų geriausią praktiką, taip būtų sukurtas bendras visas valstybes nares apimantis ženklas, kuris papildytų nacionalinius ženklus ir būtų naudojamas laisvai pasirenkant;

| 26. | mano, kad reikėtų vengti ženklų įvairovės ir apriboti jų skaičių siekiant užkirsti kelią painiavai, kuri galima tarp vartotojų, ir per didelei naštai įmonėms ir taip pat, kad ženklai būtų lengviau atpažįstami; ragina Komisiją įvertinti esamų ženklų patikimumą, skaidrumą ir jų atitikties stebėseną; taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis skatinti dabartines priemones ir geriausią praktiką bei atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą įvertinti, ar Europos kokybės ženklas ir Ekologinis ženklas turistų apgyvendinimo paslaugoms galėtų būti palaipsniui sujungti į vieną vadovaujantis pagrindiniu kokybės kriterijumi; |
| --- | --- |

26.

mano, kad reikėtų vengti ženklų įvairovės ir apriboti jų skaičių siekiant užkirsti kelią painiavai, kuri galima tarp vartotojų, ir per didelei naštai įmonėms ir taip pat, kad ženklai būtų lengviau atpažįstami; ragina Komisiją įvertinti esamų ženklų patikimumą, skaidrumą ir jų atitikties stebėseną; taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis skatinti dabartines priemones ir geriausią praktiką bei atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą įvertinti, ar Europos kokybės ženklas ir Ekologinis ženklas turistų apgyvendinimo paslaugoms galėtų būti palaipsniui sujungti į vieną vadovaujantis pagrindiniu kokybės kriterijumi;

| 27. | ragina Komisiją skatinti konkrečią iniciatyvą siekiant palaipsniui suderinti apgyvendinimo klasifikavimo sistemas (viešbučiai, svečių namai, nuomojamos patalpos ir t. t.) nustatant bendrus minimalius kriterijus ir vadovaujantis teigiama turizmo pramonės asociacijų (pvz., sąjungos „Hotelstars Union“) ir sektoriaus atstovų patirtimi; mano, kad palaipsniui derinant sistemas galėtų būti didinamas Europos kaip turistinės vietos žinomumas ir gerinama turistams teikiama informacija; ragina Europos apgyvendinimo pramonę:






  — | ir toliau dėti pastangas siekiant laipsniškai suderinti viešbučių klasifikavimo sistemas atsižvelgiant į prieinamumo kriterijų; |
| --- | --- | --- |

27.

ragina Komisiją skatinti konkrečią iniciatyvą siekiant palaipsniui suderinti apgyvendinimo klasifikavimo sistemas (viešbučiai, svečių namai, nuomojamos patalpos ir t. t.) nustatant bendrus minimalius kriterijus ir vadovaujantis teigiama turizmo pramonės asociacijų (pvz., sąjungos „Hotelstars Union“) ir sektoriaus atstovų patirtimi; mano, kad palaipsniui derinant sistemas galėtų būti didinamas Europos kaip turistinės vietos žinomumas ir gerinama turistams teikiama informacija; ragina Europos apgyvendinimo pramonę:

—

ir toliau dėti pastangas siekiant laipsniškai suderinti viešbučių klasifikavimo sistemas atsižvelgiant į prieinamumo kriterijų;

| — | bendradarbiauti su institucijomis bei reguliariai informuoti jas apie pasiektą pažangą; |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su institucijomis bei reguliariai informuoti jas apie pasiektą pažangą;

| 28. | pabrėžia, kad svarbu pakankamai dėmesio skirti įvairių rūšių apgyvendinimo vietų saugumo klausimams, ypač atsižvelgiant į priešgaisrinės saugos reikalavimus ir anglies monoksido saugos priemones; taigi mano, kad reikėtų skatinti tuos, kurie taiko vadinamąjį VPS (valdymas, pastatas, sistema) metodą, nepažeidžiant galiojančių nacionalinių teisės aktų, kaip nurodyta 1986 m. Tarybos rekomendacijose, arba turėtų būti imtasi alternatyvių reguliavimo veiksmų, jei nepakanka savireguliavimo; taip pat pabrėžia, kad svarbus vaidmuo tenka viešbučių darbuotojų mokymui, ypač susijusiam su ekstremaliosios situacijos planavimu ir priešgaisrinės saugos valdymu, ir pabrėžia, kad reikia sistemingai rinkti duomenis apie apgyvendinimo saugą; pabrėžia, kad visada svarbu atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius ir rengti mokymus informuotumo apie neįgaliųjų poreikius vykdant gaisrų prevenciją ir užtikrinant apgyvendinimo saugą srityje; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad svarbu pakankamai dėmesio skirti įvairių rūšių apgyvendinimo vietų saugumo klausimams, ypač atsižvelgiant į priešgaisrinės saugos reikalavimus ir anglies monoksido saugos priemones; taigi mano, kad reikėtų skatinti tuos, kurie taiko vadinamąjį VPS (valdymas, pastatas, sistema) metodą, nepažeidžiant galiojančių nacionalinių teisės aktų, kaip nurodyta 1986 m. Tarybos rekomendacijose, arba turėtų būti imtasi alternatyvių reguliavimo veiksmų, jei nepakanka savireguliavimo; taip pat pabrėžia, kad svarbus vaidmuo tenka viešbučių darbuotojų mokymui, ypač susijusiam su ekstremaliosios situacijos planavimu ir priešgaisrinės saugos valdymu, ir pabrėžia, kad reikia sistemingai rinkti duomenis apie apgyvendinimo saugą; pabrėžia, kad visada svarbu atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius ir rengti mokymus informuotumo apie neįgaliųjų poreikius vykdant gaisrų prevenciją ir užtikrinant apgyvendinimo saugą srityje;

| 29. | mano, kad Komisija, bendradarbiaudama su turizmo pramonės atstovais ir socialiniais partneriais, turėtų parengti turimų profesinių įgūdžių planą (įgūdžių ir kompetencijos turizmo srityje gairės), kuriuo būtų remiamasi imantis praktinių veiksmų siekiant suderinti Europos turizmo sektoriaus darbo rinkos pasiūlą su paklausa; |
| --- | --- |

29.

mano, kad Komisija, bendradarbiaudama su turizmo pramonės atstovais ir socialiniais partneriais, turėtų parengti turimų profesinių įgūdžių planą (įgūdžių ir kompetencijos turizmo srityje gairės), kuriuo būtų remiamasi imantis praktinių veiksmų siekiant suderinti Europos turizmo sektoriaus darbo rinkos pasiūlą su paklausa;

| 30. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis skatinti judumą ir pasinaudoti turizmo sektoriaus mokymosi visą gyvenimą, profesinio ir universitetinio mokymo programomis ir parengimu bei juos skatinti, palaikyti glaudžius kontaktus su mokslo ir pramonės atstovais ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros aštuntojoje bendrojoje programoje labiau pabrėžti turizmo sektoriaus inovacijas; mano, kad tokios Bendrijos programos kaip „Erasmus jauniems verslininkams“ ir „Leonardo da Vinči“ suteikia unikalią galimybę įgyti profesinių ir praktinių įgūdžių, taip pat atsiranda daugiau karjeros galimybių, todėl šios programos turėtų būti toliau vystomos ir skatinamos atsižvelgiant į galimybę jas persvarstyti, kad jos teiktų žinių apie geriausią praktiką, susijusią su, be kita ko, klientų aptarnavimu, prieinamumu ir tvarumu; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis skatinti judumą ir pasinaudoti turizmo sektoriaus mokymosi visą gyvenimą, profesinio ir universitetinio mokymo programomis ir parengimu bei juos skatinti, palaikyti glaudžius kontaktus su mokslo ir pramonės atstovais ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros aštuntojoje bendrojoje programoje labiau pabrėžti turizmo sektoriaus inovacijas; mano, kad tokios Bendrijos programos kaip „Erasmus jauniems verslininkams“ ir „Leonardo da Vinči“ suteikia unikalią galimybę įgyti profesinių ir praktinių įgūdžių, taip pat atsiranda daugiau karjeros galimybių, todėl šios programos turėtų būti toliau vystomos ir skatinamos atsižvelgiant į galimybę jas persvarstyti, kad jos teiktų žinių apie geriausią praktiką, susijusią su, be kita ko, klientų aptarnavimu, prieinamumu ir tvarumu;

| 31. | primygtinai ragina Komisiją griežčiau tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Paslaugų direktyvą turizmo sektoriuje; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina Komisiją griežčiau tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Paslaugų direktyvą turizmo sektoriuje;

| 32. | prašo pagerinti profesinių gebėjimų turizmo pramonėje tarpusavio pripažinimą valstybėse narėse siekiant, kad ir tiems, kurie jau dirba šiame sektoriuje, ir tiems, kurie planuoja tą daryti, būtų sudaromos geriausios sąlygos rasti darbą ir taip paskatinti sektoriaus darbuotojų judumą; mano, kad tai padėtų spręsti, viena vertus, veiklos sezoniškumo ir, kita vertus, nedeklaruojamo darbo problemas šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

32.

prašo pagerinti profesinių gebėjimų turizmo pramonėje tarpusavio pripažinimą valstybėse narėse siekiant, kad ir tiems, kurie jau dirba šiame sektoriuje, ir tiems, kurie planuoja tą daryti, būtų sudaromos geriausios sąlygos rasti darbą ir taip paskatinti sektoriaus darbuotojų judumą; mano, kad tai padėtų spręsti, viena vertus, veiklos sezoniškumo ir, kita vertus, nedeklaruojamo darbo problemas šiame sektoriuje;

| 33. | pabrėžia glaudų turizmo ir transporto sektorių tarpusavio ryšį ir ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas įmanomas pastangas siekiant atnaujinti nacionalinę, regioninę ir tarpvalstybinę įvairių transporto rūšių infrastruktūrą, ypač didelį dėmesį skiriant transeuropinių transporto tinklų projektų pažangai ir įgyvendinimui laiku ir bendro Europos dangaus projekto užbaigimui, kad oro eismas būtų valdomas veiksmingiau; mano, kad svarbu skatinti transporto daugiarūšiškumą ir priimti tinkamas priemones turistų srautams valdyti, ypač sezoninio piko laikotarpiu ir įvairių ekstremalių situacijų atveju; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia glaudų turizmo ir transporto sektorių tarpusavio ryšį ir ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas įmanomas pastangas siekiant atnaujinti nacionalinę, regioninę ir tarpvalstybinę įvairių transporto rūšių infrastruktūrą, ypač didelį dėmesį skiriant transeuropinių transporto tinklų projektų pažangai ir įgyvendinimui laiku ir bendro Europos dangaus projekto užbaigimui, kad oro eismas būtų valdomas veiksmingiau; mano, kad svarbu skatinti transporto daugiarūšiškumą ir priimti tinkamas priemones turistų srautams valdyti, ypač sezoninio piko laikotarpiu ir įvairių ekstremalių situacijų atveju;

| 34. | primygtinai ragina Komisiją skatinti naudoti tvaresnes transporto priemones, pvz., derinti visuomeninį transportą, traukinius, dviračius ir ėjimą pėsčiomis; ragina Komisiją, be kita ko, palengvinti ir remti, taip pat vykdant transeuropinių transporto tinklų projektus, susisiekimą su salomis, kaimo ir kalnų vietovėmis, atokiausiais regionais ir, apskritai, sunkiau prieinamomis vietovėmis; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina Komisiją skatinti naudoti tvaresnes transporto priemones, pvz., derinti visuomeninį transportą, traukinius, dviračius ir ėjimą pėsčiomis; ragina Komisiją, be kita ko, palengvinti ir remti, taip pat vykdant transeuropinių transporto tinklų projektus, susisiekimą su salomis, kaimo ir kalnų vietovėmis, atokiausiais regionais ir, apskritai, sunkiau prieinamomis vietovėmis;

| 35. | pabrėžia, kad reikia skatinti integruotas elektronines bilietų pardavimo sistemas įvairių rūšių transporto priemonėms, nes taip būtų skatinamas sistemos intermodalumas, supaprastintos tarptautinės kelionės tarp valstybių narių, užtikrinta judėjimo laisvė ir pašalintos kliūtys vidaus rinkos kūrimo užbaigimui; laikosi nuomonės, kad jų kūrimo proceso metu ypatingą dėmesį reikėtų skirti specialiems neįgaliųjų prieigos reikalavimams; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia skatinti integruotas elektronines bilietų pardavimo sistemas įvairių rūšių transporto priemonėms, nes taip būtų skatinamas sistemos intermodalumas, supaprastintos tarptautinės kelionės tarp valstybių narių, užtikrinta judėjimo laisvė ir pašalintos kliūtys vidaus rinkos kūrimo užbaigimui; laikosi nuomonės, kad jų kūrimo proceso metu ypatingą dėmesį reikėtų skirti specialiems neįgaliųjų prieigos reikalavimams;

| 36. | palankiai vertina ES teisės aktus dėl keleivių teisių, ypač dėl riboto judumo keleivių teisių, ir ragina Komisiją greitai pasiūlyti ambicingą ir nuoseklią teisinę sistemą su bendrų taisyklių, apimančių visas transporto priemones, taip pat konkrečių taisyklių, sudarytų atsižvelgiant į kiekvienos rūšies transporto priemonių ypatybes, rinkiniu; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina ES teisės aktus dėl keleivių teisių, ypač dėl riboto judumo keleivių teisių, ir ragina Komisiją greitai pasiūlyti ambicingą ir nuoseklią teisinę sistemą su bendrų taisyklių, apimančių visas transporto priemones, taip pat konkrečių taisyklių, sudarytų atsižvelgiant į kiekvienos rūšies transporto priemonių ypatybes, rinkiniu;

| 37. | ragina Komisiją įvertinti Turistų teisių ir atsakomybės chartijos, kurioje būtų apibrėžti prieinamumo, informavimo, skaidrios kainodaros, žalos atlyginimo ir kiti principai, įgyvendinamumą; ragina valstybes nares sukurti nepriklausomą arbitražo sistemą, kad vartotojai iš tikrųjų galėtų įgyvendinti šias teises; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją įvertinti Turistų teisių ir atsakomybės chartijos, kurioje būtų apibrėžti prieinamumo, informavimo, skaidrios kainodaros, žalos atlyginimo ir kiti principai, įgyvendinamumą; ragina valstybes nares sukurti nepriklausomą arbitražo sistemą, kad vartotojai iš tikrųjų galėtų įgyvendinti šias teises;

Tvarus ir įvairialypis turizmas

| 38. | pabrėžia, kad turizmo politika turi nuosekliai apimti tvarų vystymąsi: dabartinės kartos socialiniai, ekonominiai ir aplinkos apsaugos poreikiai turi būti tenkinami neužmirštant ateities kartų interesų; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad turizmo politika turi nuosekliai apimti tvarų vystymąsi: dabartinės kartos socialiniai, ekonominiai ir aplinkos apsaugos poreikiai turi būti tenkinami neužmirštant ateities kartų interesų;

| 39. | palankiai vertina tai, kad Komisija pasirengusi įvairinti turistinių paslaugų pasiūlą ir taip subalansuoti sezoniškumo poveikį; ypač pabrėžia, kad jau pradėtas itin svarbus bendradarbiavimas su Europos Taryba siekiant skatinti kultūrinį, istorinį, religinį, aplinkos ir kraštovaizdžio turizmą kuriant teminius maršrutus, kurie padėtų ne tik susipažinti su mūsų žemyno istorinėmis ir kultūrinėmis šaknimis, bet ir prisidėtų prie alternatyvaus turizmo stiliaus, kuris būtų tvarus ir visiems prieinamas, vystymo; mano, kad daugelyje maršrutų turėtų būti skatinama naudoti tvarias transporto priemones, įskaitant dviračius ir buriavimą; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad Komisija pasirengusi įvairinti turistinių paslaugų pasiūlą ir taip subalansuoti sezoniškumo poveikį; ypač pabrėžia, kad jau pradėtas itin svarbus bendradarbiavimas su Europos Taryba siekiant skatinti kultūrinį, istorinį, religinį, aplinkos ir kraštovaizdžio turizmą kuriant teminius maršrutus, kurie padėtų ne tik susipažinti su mūsų žemyno istorinėmis ir kultūrinėmis šaknimis, bet ir prisidėtų prie alternatyvaus turizmo stiliaus, kuris būtų tvarus ir visiems prieinamas, vystymo; mano, kad daugelyje maršrutų turėtų būti skatinama naudoti tvarias transporto priemones, įskaitant dviračius ir buriavimą;

| 40. | mano, kad siekiant atskirti Europos turizmo pasiūlą nuo kitų šalių ir žemynų pasiūlos, svarbiausia susieti tradicinį turizmo sektorių su gaminių ir paslaugų bei materialaus ir nematerialaus turto pasiūla teritorijoje; |
| --- | --- |

40.

mano, kad siekiant atskirti Europos turizmo pasiūlą nuo kitų šalių ir žemynų pasiūlos, svarbiausia susieti tradicinį turizmo sektorių su gaminių ir paslaugų bei materialaus ir nematerialaus turto pasiūla teritorijoje;

| 41. | mano, kad Komisija ir Europos Taryba, glaudžiai bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis ir regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis, turėtų ir toliau remti, taip pat ir finansinėmis priemonėmis, naujų Europos maršrutų vystymą ir esamų maršrutų išsaugojimą, įskaitant maršrutus salose ir pakrančių, kalnuotuose ir atokiausiuose regionuose; laikosi nuomonės, kad šie maršrutai turėtų atskleisti Europos tapatybę populiarinant ir susiejant simbolines vietas, pvz., katedras, pilis, universitetus, archeologines ir pramonines vietoves, taip pat simbolinius ir Europą garsinančius personažus; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų priemonių, reikalingų Europos paveldui ir turtui išsaugoti ateities kartoms; |
| --- | --- |

41.

mano, kad Komisija ir Europos Taryba, glaudžiai bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis ir regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis, turėtų ir toliau remti, taip pat ir finansinėmis priemonėmis, naujų Europos maršrutų vystymą ir esamų maršrutų išsaugojimą, įskaitant maršrutus salose ir pakrančių, kalnuotuose ir atokiausiuose regionuose; laikosi nuomonės, kad šie maršrutai turėtų atskleisti Europos tapatybę populiarinant ir susiejant simbolines vietas, pvz., katedras, pilis, universitetus, archeologines ir pramonines vietoves, taip pat simbolinius ir Europą garsinančius personažus; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų priemonių, reikalingų Europos paveldui ir turtui išsaugoti ateities kartoms;

| 42. | ragina Komisiją palengvinti tinklų kūrimą ir bendradarbiavimą tarp ES regionų siekiant sujungti esamas regionines, nacionalines ir europines dviračių trasas ir stiprinti tvarų, energiją taupantį ir aplinką tausojantį dviračių turizmą ES; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją palengvinti tinklų kūrimą ir bendradarbiavimą tarp ES regionų siekiant sujungti esamas regionines, nacionalines ir europines dviračių trasas ir stiprinti tvarų, energiją taupantį ir aplinką tausojantį dviračių turizmą ES;

| 43. | pabrėžia tokių programų kaip NECSTouR ir EDEN svarbą siekiat keistis geriausia patirtimi tarp Europos regionų ir skatinti tvarius maršrutus; be to, primygtinai pabrėžia, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su Turizmo tvarumo grupe (TTG) ir su vietos bei regioninėmis valdžios institucijomis, reikia sukurti turizmo maršrutų tvaraus valdymo bendrų rodiklių sistemą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia tokių programų kaip NECSTouR ir EDEN svarbą siekiat keistis geriausia patirtimi tarp Europos regionų ir skatinti tvarius maršrutus; be to, primygtinai pabrėžia, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su Turizmo tvarumo grupe (TTG) ir su vietos bei regioninėmis valdžios institucijomis, reikia sukurti turizmo maršrutų tvaraus valdymo bendrų rodiklių sistemą;

| 44. | mano, kad atsižvelgiant į Europos žemyno istoriją Komisija turėtų aktyviau propaguoti Europos pramoninį paveldą, kurio potencialas nebuvo pakankamai pripažintas; pabrėžia, kad Europos pramoninio paveldo, kaip labai svarbios kultūrinių interesų srities, plėtra galėtų būti naudinga vietoms, kurios nėra populiariausios turistų lankomos vietos, ir prisidėti prie tvaresnio, įvairesnio ir tolygesnio turizmo sektoriaus Europoje kūrimo išsaugant, perdarant ir atgaivinant pramonines vietoves; |
| --- | --- |

44.

mano, kad atsižvelgiant į Europos žemyno istoriją Komisija turėtų aktyviau propaguoti Europos pramoninį paveldą, kurio potencialas nebuvo pakankamai pripažintas; pabrėžia, kad Europos pramoninio paveldo, kaip labai svarbios kultūrinių interesų srities, plėtra galėtų būti naudinga vietoms, kurios nėra populiariausios turistų lankomos vietos, ir prisidėti prie tvaresnio, įvairesnio ir tolygesnio turizmo sektoriaus Europoje kūrimo išsaugant, perdarant ir atgaivinant pramonines vietoves;

| 45. | mano, kad reikėtų tinkamai remti kaimo turizmą ir agroturizmą, kadangi tai sektoriai, gerinantys gyvenimo kokybę, suteikiantys ekonominę ir pajamų šaltinių įvairovę kaimo regionams, padedantys kurti darbo vietas šiuose regionuose ir išlaikyti gyventojus kaimuose, taip išvengiant kaimų tuštėjimo, ir tiesiogiai skatinantys tradicinių, ekologiškų ir natūralių maisto produktų vartojimą; atsižvelgiant į tai, pastebi, kad šiose vietovėse svarbu užtikrinti prieigą prie transporto tinklo, taip pat interneto ir IT infrastruktūros; mano, kad tai padėtų siekti naujų turizmo formų skatinimo, turizmo sezono ilginimo ir pusiausvyros tarp turizmo veiklos didelės turistų koncentracijos zonose ir zonose, turinčiose daug turizmo potencialo, bet nepakankamai išnaudojamose, tikslo; |
| --- | --- |

45.

mano, kad reikėtų tinkamai remti kaimo turizmą ir agroturizmą, kadangi tai sektoriai, gerinantys gyvenimo kokybę, suteikiantys ekonominę ir pajamų šaltinių įvairovę kaimo regionams, padedantys kurti darbo vietas šiuose regionuose ir išlaikyti gyventojus kaimuose, taip išvengiant kaimų tuštėjimo, ir tiesiogiai skatinantys tradicinių, ekologiškų ir natūralių maisto produktų vartojimą; atsižvelgiant į tai, pastebi, kad šiose vietovėse svarbu užtikrinti prieigą prie transporto tinklo, taip pat interneto ir IT infrastruktūros; mano, kad tai padėtų siekti naujų turizmo formų skatinimo, turizmo sezono ilginimo ir pusiausvyros tarp turizmo veiklos didelės turistų koncentracijos zonose ir zonose, turinčiose daug turizmo potencialo, bet nepakankamai išnaudojamose, tikslo;

| 46. | mano, kad reikia stiprinti ūkininkų prekybos pajėgumus ir gerinti jų galimybes patekti į vietos rinkas, tokiu būdu sudarant galimybes maitinimo sektoriaus įstaigoms lengviau įsigyti joms reikalingų vietos produktų; |
| --- | --- |

46.

mano, kad reikia stiprinti ūkininkų prekybos pajėgumus ir gerinti jų galimybes patekti į vietos rinkas, tokiu būdu sudarant galimybes maitinimo sektoriaus įstaigoms lengviau įsigyti joms reikalingų vietos produktų;

| 47. | pabrėžia, kad gamtos turizmas prisideda prie tvaraus šio sektoriaus vystymosi; mano, kad pagrindinį dėmesį reikėtų skirti gamtos kurortams ir saugomoms zonoms siekiant juos padaryti prieinamesnius turistams, pvz., kuriant tarptautinius maršrutus, saugančius aplinkos paveldą ir vietos biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad gamtos turizmas prisideda prie tvaraus šio sektoriaus vystymosi; mano, kad pagrindinį dėmesį reikėtų skirti gamtos kurortams ir saugomoms zonoms siekiant juos padaryti prieinamesnius turistams, pvz., kuriant tarptautinius maršrutus, saugančius aplinkos paveldą ir vietos biologinę įvairovę;

| 48. | pabrėžia, kad naujų vidaus laivybos maršrutų vystymas gali prisidėti prie tvaraus kultūrinio, gamtos ir pramoginio turizmo vystymo; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad naujų vidaus laivybos maršrutų vystymas gali prisidėti prie tvaraus kultūrinio, gamtos ir pramoginio turizmo vystymo;

| 49. | primena, kad su kultūra, švietimu ir sportu susijusios kelionės ir jaunimo kelionės tampa vis populiaresnės, taigi, ragina valstybes nares, vietos ir regionines valdžios institucijas remti tokias turizmo formas, taikant lankstesnį požiūrį ir prisitaikant prie naujų rūšių vartotojų, atsirandančių dėl demografinių pokyčių, ir atsižvelgti į naujas turizmo rūšis, pritaikytas prie vartotojų išsakomų pageidavimų; atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį sportas atlieka skatinant turizmą žiūrovams ir dalyviams keliaujant į renginius, ir ragina sukurti specialias politikos priemones, skirtas sporto turizmo skatinimui ir rėmimui; |
| --- | --- |

49.

primena, kad su kultūra, švietimu ir sportu susijusios kelionės ir jaunimo kelionės tampa vis populiaresnės, taigi, ragina valstybes nares, vietos ir regionines valdžios institucijas remti tokias turizmo formas, taikant lankstesnį požiūrį ir prisitaikant prie naujų rūšių vartotojų, atsirandančių dėl demografinių pokyčių, ir atsižvelgti į naujas turizmo rūšis, pritaikytas prie vartotojų išsakomų pageidavimų; atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį sportas atlieka skatinant turizmą žiūrovams ir dalyviams keliaujant į renginius, ir ragina sukurti specialias politikos priemones, skirtas sporto turizmo skatinimui ir rėmimui;

| 50. | ragina Komisiją skatinti visą Bendriją apimančią iniciatyvą dėl turizmo poveikio aplinkai ypatingą dėmesį skiriant Europos biologinei įvairovei, atliekų perdirbimui, energijos ir vandens taupymui, žemės ir natūralių išteklių naudojimui, siekiant skleisti informaciją ir naudingą medžiagą, didinti visuomenės informuotumą ir sumažinti turizmo poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją skatinti visą Bendriją apimančią iniciatyvą dėl turizmo poveikio aplinkai ypatingą dėmesį skiriant Europos biologinei įvairovei, atliekų perdirbimui, energijos ir vandens taupymui, žemės ir natūralių išteklių naudojimui, siekiant skleisti informaciją ir naudingą medžiagą, didinti visuomenės informuotumą ir sumažinti turizmo poveikį aplinkai;

| 51. | džiaugiasi savanoriškomis pramonės pastangomis suprasti ir sumažinti turizmo poveikį aplinkai ir lankomoms vietoms, pvz., iš dalies ES finansuojama „Travelife“ tvarumo sistema, t. y. novatoriška programa, kuri padeda vartotojams ugdyti tvaraus vartojimo įpročius, o pramonei – suprasti ir valdyti savo poveikį tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

51.

džiaugiasi savanoriškomis pramonės pastangomis suprasti ir sumažinti turizmo poveikį aplinkai ir lankomoms vietoms, pvz., iš dalies ES finansuojama „Travelife“ tvarumo sistema, t. y. novatoriška programa, kuri padeda vartotojams ugdyti tvaraus vartojimo įpročius, o pramonei – suprasti ir valdyti savo poveikį tiekimo grandinėje;

| 52. | ragina Komisiją remti turizmo MVĮ inovacijų iniciatyvas ir saugoti bei turtinti biologinę įvairovę skatinant ekologinį turizmą; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją remti turizmo MVĮ inovacijų iniciatyvas ir saugoti bei turtinti biologinę įvairovę skatinant ekologinį turizmą;

| 53. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę paskelbti Europos atsakingo ir tvaraus turizmo dieną, per kurią visose valstybėse narėse būtų organizuojami informaciniai renginiai, siekiant skatinti perspektyvias turizmo rūšis ir atsakingą turistų elgesį; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę paskelbti Europos atsakingo ir tvaraus turizmo dieną, per kurią visose valstybėse narėse būtų organizuojami informaciniai renginiai, siekiant skatinti perspektyvias turizmo rūšis ir atsakingą turistų elgesį;

| 54. | pabrėžia, kad klimato kaita turi didelį poveikį Europos turistinėms vietovėms, ypač labiausiai pažeidžiamoms, t. y. pakrančių regionams, saloms ir kalnuotiems regionams; mano, kad reikėtų parengti strategijas, kaip užkirsti tam kelią ir kaip su tuo kovoti, be kita ko, skatinant inovacijas ir turizmo paslaugų įvairinimą, stiprinant gamtinių pavojų prevencijos ir švelninimo politiką, priderinant infrastruktūrą, numatant, kad ateityje gali trūkti vandens išteklių, ir išsaugant susijusių vietovių gyvūnijos, augalijos ir kraštovaizdžio tvarumą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad klimato kaita turi didelį poveikį Europos turistinėms vietovėms, ypač labiausiai pažeidžiamoms, t. y. pakrančių regionams, saloms ir kalnuotiems regionams; mano, kad reikėtų parengti strategijas, kaip užkirsti tam kelią ir kaip su tuo kovoti, be kita ko, skatinant inovacijas ir turizmo paslaugų įvairinimą, stiprinant gamtinių pavojų prevencijos ir švelninimo politiką, priderinant infrastruktūrą, numatant, kad ateityje gali trūkti vandens išteklių, ir išsaugant susijusių vietovių gyvūnijos, augalijos ir kraštovaizdžio tvarumą;

| 55. | primena, kad pajūrio zonos yra pagrindinė turizmo kryptis Europoje, ir kad ši padėtis įpareigoja atidžiai prižiūrėti pakrančių teritorijų planavimo metodus, intensyvios urbanizacijos grėsmę, reikalavimą išlaikyti pakrančių erdvių kokybę ir tvarumą, paveldą ir turizmo paslaugų infrastruktūrą; pabrėžia, kad į pakrančių, salų ir jūros turizmo strategiją reikia investuoti pakankamai lėšų siekiant apsaugoti Europos pakrantes nuo erozijos, saugoti jų aplinkos ir gyvūnijos paveldą ir pagerinti vandens kokybę; visos šios priemonės prisidėtų prie tvaraus ir geros kokybės pakrančių ir povandeninio turizmo sektoriaus sukūrimo; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Komisijos iniciatyvą kurti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją ir ragina kurti panašias konkrečias salų, kalnuotų regionų ir kitų pažeidžiamų vietovių strategijas; |
| --- | --- |

55.

primena, kad pajūrio zonos yra pagrindinė turizmo kryptis Europoje, ir kad ši padėtis įpareigoja atidžiai prižiūrėti pakrančių teritorijų planavimo metodus, intensyvios urbanizacijos grėsmę, reikalavimą išlaikyti pakrančių erdvių kokybę ir tvarumą, paveldą ir turizmo paslaugų infrastruktūrą; pabrėžia, kad į pakrančių, salų ir jūros turizmo strategiją reikia investuoti pakankamai lėšų siekiant apsaugoti Europos pakrantes nuo erozijos, saugoti jų aplinkos ir gyvūnijos paveldą ir pagerinti vandens kokybę; visos šios priemonės prisidėtų prie tvaraus ir geros kokybės pakrančių ir povandeninio turizmo sektoriaus sukūrimo; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Komisijos iniciatyvą kurti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją ir ragina kurti panašias konkrečias salų, kalnuotų regionų ir kitų pažeidžiamų vietovių strategijas;

| 56. | dar kartą pabrėžia, kad pajūrio turizmas yra kai kurių Europos pakrančių regionų skiriamasis bruožas; ragina Komisiją ištirti, ar Direktyva 2006/123/EB turi neigiamą poveikį VMĮ šiame sektoriuje ir, prireikus, pasiūlyti priemonių, kaip sumažinti šį poveikį ir užtikrinti, kad taikant šią direktyvą būtų atsižvelgiama į šios profesijos atstovams būdingas savybes; taip pat ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su kompetentingomis institucijomis, išnagrinėti galimybę taikyti kompensacines priemones, kad būtų kompensuoti nuostoliai, kelionių organizatorių patirti įvedus naujus teisės aktus, kuriais panaikinamos įgytos teisės ir dėl kurių patiriama nuostolių, susijusių su nepadengtomis investicijomis, skirtomis infrastruktūrai atnaujinti ar pritaikyti pagal anksčiau galiojusius teisės aktus; laikosi nuomonės, kad šios priemonės reikalingos siekiant apsaugoti vykdytojų investicijas ir pagerinti vartotojams teikiamų paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

56.

dar kartą pabrėžia, kad pajūrio turizmas yra kai kurių Europos pakrančių regionų skiriamasis bruožas; ragina Komisiją ištirti, ar Direktyva 2006/123/EB turi neigiamą poveikį VMĮ šiame sektoriuje ir, prireikus, pasiūlyti priemonių, kaip sumažinti šį poveikį ir užtikrinti, kad taikant šią direktyvą būtų atsižvelgiama į šios profesijos atstovams būdingas savybes; taip pat ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su kompetentingomis institucijomis, išnagrinėti galimybę taikyti kompensacines priemones, kad būtų kompensuoti nuostoliai, kelionių organizatorių patirti įvedus naujus teisės aktus, kuriais panaikinamos įgytos teisės ir dėl kurių patiriama nuostolių, susijusių su nepadengtomis investicijomis, skirtomis infrastruktūrai atnaujinti ar pritaikyti pagal anksčiau galiojusius teisės aktus; laikosi nuomonės, kad šios priemonės reikalingos siekiant apsaugoti vykdytojų investicijas ir pagerinti vartotojams teikiamų paslaugų kokybę;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant integruotą jūrų politiką remti uostų infrastruktūros plėtrą siekiant uostų terminalus pritaikyti riboto judumo asmenų poreikiams ir užtikrinti jungtis su kitų rūšių transportu bei sąsajas su turizmo pasiūla regiono pakraščiuose, kadangi tai pagrindiniai veiksniai, lemiantys keleivinį jūrų transportą, kruizinių laivų turizmą ir pramoginį turizmą atsižvelgiant į tai ragina valstybes nares panaikinti visus jose egzistuojančius apribojimus; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant integruotą jūrų politiką remti uostų infrastruktūros plėtrą siekiant uostų terminalus pritaikyti riboto judumo asmenų poreikiams ir užtikrinti jungtis su kitų rūšių transportu bei sąsajas su turizmo pasiūla regiono pakraščiuose, kadangi tai pagrindiniai veiksniai, lemiantys keleivinį jūrų transportą, kruizinių laivų turizmą ir pramoginį turizmą atsižvelgiant į tai ragina valstybes nares panaikinti visus jose egzistuojančius apribojimus;

| 58. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl demografinio vystymosi Europoje toliau didės sveikatos turizmo (ypač mineralinių vandenų kurortų turizmo) mastas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijoje galioja įvairios taisyklės, reglamentuojančios mineralinių vandenų kurortų turizmą, apsvarstyti galimybę parengti vieną bendrą teisės akto pasiūlymą dėl mineralinių vandenų kurortų turizmo ir taip suteikti šiam sektoriui sistemingą organizacinę struktūrą, skatinančią konkurenciją, taip pat iš karto nurodant, kad valstybėse narėse veikiantiems sveikatos paslaugas teikiantiems kurortams Direktyva 2006/123/EB netaikoma, pabrėžia naujų teisės aktų, reglamentuojančių tarptautinės sveikatos priežiūros paslaugas, svarbą ir mano, kad siekiant sėkmingai juos įgyvendinti būtina tarptautines sveikatos priežiūros paslaugas teikti griežtai laikantis kriterijų ir sąlygų, nustatytų naujuose teisės aktuose; |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl demografinio vystymosi Europoje toliau didės sveikatos turizmo (ypač mineralinių vandenų kurortų turizmo) mastas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijoje galioja įvairios taisyklės, reglamentuojančios mineralinių vandenų kurortų turizmą, apsvarstyti galimybę parengti vieną bendrą teisės akto pasiūlymą dėl mineralinių vandenų kurortų turizmo ir taip suteikti šiam sektoriui sistemingą organizacinę struktūrą, skatinančią konkurenciją, taip pat iš karto nurodant, kad valstybėse narėse veikiantiems sveikatos paslaugas teikiantiems kurortams Direktyva 2006/123/EB netaikoma, pabrėžia naujų teisės aktų, reglamentuojančių tarptautinės sveikatos priežiūros paslaugas, svarbą ir mano, kad siekiant sėkmingai juos įgyvendinti būtina tarptautines sveikatos priežiūros paslaugas teikti griežtai laikantis kriterijų ir sąlygų, nustatytų naujuose teisės aktuose;

| 59. | pabrėžia ekonominę apsipirkimo turizmo svarbą; pabrėžia, kad ši turizmo rūšis dideliam turistų skaičiui yra esminis motyvas vykti į Europos Sąjungą, kurioje įmonės ir prekių ženklai yra pasauliniai lyderiai prabangos prekių srityje; pabrėžia, kad ši turizmo rūšis klesti, tačiau su ES labai konkuruoja kitos tarptautinio turizmo vietovės, kuriose siūloma, pavyzdžiui, apsipirkimo be mokesčių lengvatos ar PVM grąžinimas; taigi rekomenduoja kartu su prabangos prekių sektoriumi ir turizmo sektoriaus specialistais parengti priemones ir naujus pasiūlymus, suteikiančius galimybę ES išlaikyti savo patrauklumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia ekonominę apsipirkimo turizmo svarbą; pabrėžia, kad ši turizmo rūšis dideliam turistų skaičiui yra esminis motyvas vykti į Europos Sąjungą, kurioje įmonės ir prekių ženklai yra pasauliniai lyderiai prabangos prekių srityje; pabrėžia, kad ši turizmo rūšis klesti, tačiau su ES labai konkuruoja kitos tarptautinio turizmo vietovės, kuriose siūloma, pavyzdžiui, apsipirkimo be mokesčių lengvatos ar PVM grąžinimas; taigi rekomenduoja kartu su prabangos prekių sektoriumi ir turizmo sektoriaus specialistais parengti priemones ir naujus pasiūlymus, suteikiančius galimybę ES išlaikyti savo patrauklumą ir konkurencingumą;

| 60. | pabrėžia, kad reikia skatinti Europos verslo turizmą Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje, nes kai kuriose Europos vietovėse jis yra svarbus ekonominiu požiūriu, taip pat dėl to, kad verslo turizmas sukuria paslaugų, susijusių su mugių, parodų, konferencijų ir kitų verslo renginių organizavimu (viešbučiai, maitinimo paslaugos, prekyba, transportas, ryšių paslaugos ir renginių organizavimo agentūros ir t. t.); |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad reikia skatinti Europos verslo turizmą Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje, nes kai kuriose Europos vietovėse jis yra svarbus ekonominiu požiūriu, taip pat dėl to, kad verslo turizmas sukuria paslaugų, susijusių su mugių, parodų, konferencijų ir kitų verslo renginių organizavimu (viešbučiai, maitinimo paslaugos, prekyba, transportas, ryšių paslaugos ir renginių organizavimo agentūros ir t. t.);

| 61. | primena, kad etiniu požiūriu atsakingas turizmas yra tikslas, kurio negalima ignoruoti; palankiai vertina Pasaulio turizmo organizacijos (PTO) parengtą etikos kodeksą ir tikisi, kad jį netrukus patvirtins Komisija ir valstybės narės; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad Komisija pasiūlė išplėsti valstybių narių nacionalinę jurisdikciją ją taikant už seksualinio mažamečių išnaudojimo nusikaltimus, padarytus užsienyje, nes taip būtų kovojama su sekso turizmu; |
| --- | --- |

61.

primena, kad etiniu požiūriu atsakingas turizmas yra tikslas, kurio negalima ignoruoti; palankiai vertina Pasaulio turizmo organizacijos (PTO) parengtą etikos kodeksą ir tikisi, kad jį netrukus patvirtins Komisija ir valstybės narės; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad Komisija pasiūlė išplėsti valstybių narių nacionalinę jurisdikciją ją taikant už seksualinio mažamečių išnaudojimo nusikaltimus, padarytus užsienyje, nes taip būtų kovojama su sekso turizmu;

Turizmas visiems

| 62. | pabrėžia, kad sezoniškumas, būdingas turizmo sričiai, gali būti darbo ir darbo sąlygų nestabilumo priežastis; atsižvelgdamas į tai ragina kurti konkrečią politiką sezoninių darbuotojų naudai, ypač imtis priemonių dėl darbo sezono ilginimo įvairinant turistinę veiklą; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad sezoniškumas, būdingas turizmo sričiai, gali būti darbo ir darbo sąlygų nestabilumo priežastis; atsižvelgdamas į tai ragina kurti konkrečią politiką sezoninių darbuotojų naudai, ypač imtis priemonių dėl darbo sezono ilginimo įvairinant turistinę veiklą;

| 63. | ragina Komisiją parengti planą siekiant palaipsniui mažinti turizmo sezoniškumą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją remtis parengiamosios veiklos „Calypso“ rezultatais, kadangi jie iki šiol yra teigiami, ir ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tęsti šią veiklą, kuria sudaromos sąlygos socialiai remtiniems žmonėms, pvz., vyresniems žmonėms, neįgaliesiems, jaunimui ir mažas pajamas turinčioms šeimoms, vykti atostogauti, ypač ne sezono metu, taip pat į kitas šalis; taigi ragina toliau projektuoti ir į visus turizmo produktus integruoti prieinamumą fizine prasme, tinkamas paslaugas ir patikimą informaciją; mano, kad įkvėpimo šaltiniu galėtų tapti jau dabar turima gera patirtis, kuria pabrėžiamas prieinamumas ir galių suteikimas; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją parengti planą siekiant palaipsniui mažinti turizmo sezoniškumą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją remtis parengiamosios veiklos „Calypso“ rezultatais, kadangi jie iki šiol yra teigiami, ir ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tęsti šią veiklą, kuria sudaromos sąlygos socialiai remtiniems žmonėms, pvz., vyresniems žmonėms, neįgaliesiems, jaunimui ir mažas pajamas turinčioms šeimoms, vykti atostogauti, ypač ne sezono metu, taip pat į kitas šalis; taigi ragina toliau projektuoti ir į visus turizmo produktus integruoti prieinamumą fizine prasme, tinkamas paslaugas ir patikimą informaciją; mano, kad įkvėpimo šaltiniu galėtų tapti jau dabar turima gera patirtis, kuria pabrėžiamas prieinamumas ir galių suteikimas;

| 64. | pabrėžia, kad įgyvendinant naująją ES strategiją dėl negalios svarbu sudaryti galimybę neįgaliesiems pasinaudoti ne tik transporto, bet ir apgyvendinimo, maitinimo, visiems prieinamos informacijos ir turizmo paslaugomis apskritai; pabrėžia, kad vėliau turėtų būti teikiama aiški informacija apie priemones, kurių buvo imtasi; ragina Komisiją užtikrinti galimybę visiems pasinaudoti visais su turizmu susijusiais produktais ir paslaugomis; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad įgyvendinant naująją ES strategiją dėl negalios svarbu sudaryti galimybę neįgaliesiems pasinaudoti ne tik transporto, bet ir apgyvendinimo, maitinimo, visiems prieinamos informacijos ir turizmo paslaugomis apskritai; pabrėžia, kad vėliau turėtų būti teikiama aiški informacija apie priemones, kurių buvo imtasi; ragina Komisiją užtikrinti galimybę visiems pasinaudoti visais su turizmu susijusiais produktais ir paslaugomis;

| 65. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti įgyvendinti programas, skirtas kultūrinės, istorinės ir aplinkosauginės reikšmės objektams atstatyti, išsaugoti ir apsaugoti, kad jie būtų labiau prieinami turistams; ragina jaunimą savanoriškai dalyvauti šiose programose 2011 m., kurie yra paskelbti Europos savanoriškos veikos metais, ir vėliau; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti įgyvendinti programas, skirtas kultūrinės, istorinės ir aplinkosauginės reikšmės objektams atstatyti, išsaugoti ir apsaugoti, kad jie būtų labiau prieinami turistams; ragina jaunimą savanoriškai dalyvauti šiose programose 2011 m., kurie yra paskelbti Europos savanoriškos veikos metais, ir vėliau;

| 66. | ragina Komisiją skatinti ir vadinamąjį abipusį turizmą (angl. Visiting Friends and Relatives - VFR) kaip svarbią Europos kultūros integracijos plėtros priemonę; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją skatinti ir vadinamąjį abipusį turizmą (angl. Visiting Friends and Relatives - VFR) kaip svarbią Europos kultūros integracijos plėtros priemonę;

Turizmas ir ištekliai

| 67. | ragina Komisiją informuoti apie įvairias finansines priemones ir jas taikyti kuo daugiau projektų, ypač tas, kurios susijusios su ERPF, EŽŪFKP, ESF ir EŽF, kurias įgyvendina skirtingi generaliniai direktoratai ir kurių tikslas – didinti turizmo konkurencingumą, jas koordinuoti ir stebėti, ar jos tinkamai įgyvendinamos; mano, kad atsižvelgus į biudžetui taikomus apribojimus, svarbu sukurti sąveiką tarp skirtingų egzistuojančių finansinių priemonių, kurios turi būti pritaikytos prie turizmo vystymosi ir klientų poreikių, taip pat prie turizmo veiklos įvairinimo ir prie vietos reikalavimų vystymosi srityje; taip pat ragina Komisiją parengti aiškias finansinės paramos su turizmu susijusiems projektams gaires ir sukurti bendrą generalinių direktoratų duomenų bazę su paprasta prieiga siekiant didinti informuotumą ir teikti informaciją apie turizmo projektus, prie kurių finansavimo prisideda ES; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją informuoti apie įvairias finansines priemones ir jas taikyti kuo daugiau projektų, ypač tas, kurios susijusios su ERPF, EŽŪFKP, ESF ir EŽF, kurias įgyvendina skirtingi generaliniai direktoratai ir kurių tikslas – didinti turizmo konkurencingumą, jas koordinuoti ir stebėti, ar jos tinkamai įgyvendinamos; mano, kad atsižvelgus į biudžetui taikomus apribojimus, svarbu sukurti sąveiką tarp skirtingų egzistuojančių finansinių priemonių, kurios turi būti pritaikytos prie turizmo vystymosi ir klientų poreikių, taip pat prie turizmo veiklos įvairinimo ir prie vietos reikalavimų vystymosi srityje; taip pat ragina Komisiją parengti aiškias finansinės paramos su turizmu susijusiems projektams gaires ir sukurti bendrą generalinių direktoratų duomenų bazę su paprasta prieiga siekiant didinti informuotumą ir teikti informaciją apie turizmo projektus, prie kurių finansavimo prisideda ES;

| 68. | pabrėžia, kad pagal 2014–2020 m. finansinę programą įgyvendinant sanglaudos politiką turizmo vaidmuo turi išlikti svarbus; ragina, kad į kitas finansines programas ir struktūrinių fondų reglamentus kaip prioritetinė sritis būtų įtrauktas degradavusių turistinių vietovių pertvarkymas, siekiant užtikrinti jų konkurencingumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad pagal 2014–2020 m. finansinę programą įgyvendinant sanglaudos politiką turizmo vaidmuo turi išlikti svarbus; ragina, kad į kitas finansines programas ir struktūrinių fondų reglamentus kaip prioritetinė sritis būtų įtrauktas degradavusių turistinių vietovių pertvarkymas, siekiant užtikrinti jų konkurencingumą ir tvarumą;

| 69. | be to, ragina valstybes nares ir vietos bei regionines valdžios institucijas visapusiškai išnaudoti profesinio mokymo priemones, kurias siūlo ESF ir kiti Bendrijos, nacionaliniai, regioniniai ir vietos fondai; mano, kad itin svarbu, jog valstybės narės ir kiti organai, remdamiesi struktūriniuose fonduose pateiktais prioritetais, sudarytų sutartis konkrečioms turizmo šakoms; |
| --- | --- |

69.

be to, ragina valstybes nares ir vietos bei regionines valdžios institucijas visapusiškai išnaudoti profesinio mokymo priemones, kurias siūlo ESF ir kiti Bendrijos, nacionaliniai, regioniniai ir vietos fondai; mano, kad itin svarbu, jog valstybės narės ir kiti organai, remdamiesi struktūriniuose fonduose pateiktais prioritetais, sudarytų sutartis konkrečioms turizmo šakoms;

| 70. | prašo 2014–2020 m. finansinėje programoje parengti konkrečią mikroįmonėms ir MVĮ skirtą turizmo programą, kuria būtų skatinama kompanijų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė vykdant visą Europą apimančius turizmo projektus, ir tuo pat metu MVĮ skatinamos investuoti į šį sektorių; |
| --- | --- |

70.

prašo 2014–2020 m. finansinėje programoje parengti konkrečią mikroįmonėms ir MVĮ skirtą turizmo programą, kuria būtų skatinama kompanijų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė vykdant visą Europą apimančius turizmo projektus, ir tuo pat metu MVĮ skatinamos investuoti į šį sektorių;

| 71. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti, jos turizmo sektoriaus bandomieji projektai bus remiami ir po 2011 m., ir, jei būtina, įvertinti naujus projektus siekiant, kad jie prisidėtų prie naujosios strategijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

71.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti, jos turizmo sektoriaus bandomieji projektai bus remiami ir po 2011 m., ir, jei būtina, įvertinti naujus projektus siekiant, kad jie prisidėtų prie naujosios strategijos įgyvendinimo;

Kiti svarbūs turizmo sektoriaus klausimai

| 72. | pažymi, jog tam, kad turizmo įmonės galėtų vykdyti ilgalaikį pasiūlos ir paklausos struktūros planavimą ir plėtoti turistines vietoves, joms reikalingi palyginami ir aukštos kokybės statistiniai duomenys; todėl ragina Komisiją savo kompetencijos ribose užtikrinti, kad šie duomenys būtų prieinami visoje Europoje; apgailestauja, kad nėra oficialios kaimo ir agrarinio turizmo statistikos ir kad galima gauti vien tik spėjimais pagrįstą informaciją; palankiai vertina svarstomas priemones, kuriomis siekiama sutelkti socialinių ir ekonominių žinių bazę turizmo srityje, nepamirštant, kad reikėtų kiek įmanoma vengti užkrauti papildomą finansinę ir administracinę naštą; |
| --- | --- |

72.

pažymi, jog tam, kad turizmo įmonės galėtų vykdyti ilgalaikį pasiūlos ir paklausos struktūros planavimą ir plėtoti turistines vietoves, joms reikalingi palyginami ir aukštos kokybės statistiniai duomenys; todėl ragina Komisiją savo kompetencijos ribose užtikrinti, kad šie duomenys būtų prieinami visoje Europoje; apgailestauja, kad nėra oficialios kaimo ir agrarinio turizmo statistikos ir kad galima gauti vien tik spėjimais pagrįstą informaciją; palankiai vertina svarstomas priemones, kuriomis siekiama sutelkti socialinių ir ekonominių žinių bazę turizmo srityje, nepamirštant, kad reikėtų kiek įmanoma vengti užkrauti papildomą finansinę ir administracinę naštą;

| 73. | prašo, kad Komisija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pateiktų pasiūlymą dėl teisės akto dėl Organizuotų išvykų paketų direktyvos 90/314/EEB persvarstymo siekiant užtikrinti vartotojams ir įmonėms, dirbančioms šiame sektoriuje, aiškų teisinį pagrindą ir esant įprastinėms sąlygoms, ir susidarius išskirtinėms aplinkybėms, pvz., dėl tam tikrų klimato ir gamtos reiškinių arba politinių neramumų; be to, pabrėžia, kad turizmo paslaugų paketo sąvoka yra pasenusi ir ragina Komisiją persvarstant kuo skubiau padaryti pakeitimus, kad tas pats teisės aktas būtų taikomas visiems turizmo paslaugas teikiantiems veikėjams; pabrėžia, kad ypač svarbus vaidmuo turi tekti vartotojo gaunamų paslaugų kokybei ir sąžiningai konkurencijai; |
| --- | --- |

73.

prašo, kad Komisija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pateiktų pasiūlymą dėl teisės akto dėl Organizuotų išvykų paketų direktyvos 90/314/EEB persvarstymo siekiant užtikrinti vartotojams ir įmonėms, dirbančioms šiame sektoriuje, aiškų teisinį pagrindą ir esant įprastinėms sąlygoms, ir susidarius išskirtinėms aplinkybėms, pvz., dėl tam tikrų klimato ir gamtos reiškinių arba politinių neramumų; be to, pabrėžia, kad turizmo paslaugų paketo sąvoka yra pasenusi ir ragina Komisiją persvarstant kuo skubiau padaryti pakeitimus, kad tas pats teisės aktas būtų taikomas visiems turizmo paslaugas teikiantiems veikėjams; pabrėžia, kad ypač svarbus vaidmuo turi tekti vartotojo gaunamų paslaugų kokybei ir sąžiningai konkurencijai;

| 74. | atkreipia dėmesį į tai, kad tai gera proga visose valstybėse narėse palaipsniui suvienodinti turizmo sektoriaus PVM sumažintą tarifą, kadangi tai būtina skaidrios konkurencijos tarp turizmo bendrovių ES ir ne ES šalyse sąlyga; todėl palankiai vertina diskusiją šiuo klausimu, kuri buvo pradėta paskelbus Žaliąją knygą dėl PVM ateities; |
| --- | --- |

74.

atkreipia dėmesį į tai, kad tai gera proga visose valstybėse narėse palaipsniui suvienodinti turizmo sektoriaus PVM sumažintą tarifą, kadangi tai būtina skaidrios konkurencijos tarp turizmo bendrovių ES ir ne ES šalyse sąlyga; todėl palankiai vertina diskusiją šiuo klausimu, kuri buvo pradėta paskelbus Žaliąją knygą dėl PVM ateities;

| 75. | ragina valstybes nares atsižvelgti į neigiamus padarinius, kurie ypač ne sezono metu kyla dėl vis didesnės tendencijos didinti rinkliavas iš turistų, tiek atvykstančių į Europos Sąjungą, tiek keliaujančių jos viduje, būtent tokias rinkliavas sudaro kuro mokestis, įmokos, susijusios su saugumu, oro uostų mokesčiai bei miestų ir uostų mokesčiai; pabrėžia, kad jei ketinama taikyti papildomą mokestį turizmo srityje, apie tai turi būti tinkamai paskelbta siekiant didinti turistų ir kelionių organizatorių informuotumą; |
| --- | --- |

75.

ragina valstybes nares atsižvelgti į neigiamus padarinius, kurie ypač ne sezono metu kyla dėl vis didesnės tendencijos didinti rinkliavas iš turistų, tiek atvykstančių į Europos Sąjungą, tiek keliaujančių jos viduje, būtent tokias rinkliavas sudaro kuro mokestis, įmokos, susijusios su saugumu, oro uostų mokesčiai bei miestų ir uostų mokesčiai; pabrėžia, kad jei ketinama taikyti papildomą mokestį turizmo srityje, apie tai turi būti tinkamai paskelbta siekiant didinti turistų ir kelionių organizatorių informuotumą;

| 76. | ragina Europos Sąjungos Tarybą greičiau patvirtinti direktyvos dėl specialios PVM (TOMS) sistemos modernizavimo projektą; pagal šią direktyvą suteikiama galimybė taikyti aktyvaus pasirinkimo sistemą, kuri padėtų panaikinti konkurencijos iškraipymus tarp įvairių kategorijų vykdytojų šiame sektoriuje, kadangi dabar visi nacionalinių teisės aktų skirtumai turi rimtų pasekmių; |
| --- | --- |

76.

ragina Europos Sąjungos Tarybą greičiau patvirtinti direktyvos dėl specialios PVM (TOMS) sistemos modernizavimo projektą; pagal šią direktyvą suteikiama galimybė taikyti aktyvaus pasirinkimo sistemą, kuri padėtų panaikinti konkurencijos iškraipymus tarp įvairių kategorijų vykdytojų šiame sektoriuje, kadangi dabar visi nacionalinių teisės aktų skirtumai turi rimtų pasekmių;

| 77. | pabrėžia, kad būtina vykdyti aktyvią konkurencijos politiką kontroliuojant sektoriaus koncentracijos tendenciją ar piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad būtina vykdyti aktyvią konkurencijos politiką kontroliuojant sektoriaus koncentracijos tendenciją ar piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi;

| 78. | ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti integruotą turizmo strategiją laikantis dabartinės strategijos ir jos įgyvendinimo plano ir juos papildant; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti integruotą turizmo strategiją laikantis dabartinės strategijos ir jos įgyvendinimo plano ir juos papildant;

| 79. | mano, kad Parlamente turėtų būti sukurta speciali turizmo techninė darbo grupė, kuri atidžiai stebėtų, kaip įgyvendinami Komisijos ir Parlamento pasiūlyti veiksmai; |
| --- | --- |

79.

mano, kad Parlamente turėtų būti sukurta speciali turizmo techninė darbo grupė, kuri atidžiai stebėtų, kaip įgyvendinami Komisijos ir Parlamento pasiūlyti veiksmai;

*

* *

| 80. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

80.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 384, 1986 12 31, p. 60.

(2)  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

(3)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(4)  OL L 116, 2009 5 9, p. 18.

(5)  OL L 198, 2009 7 30, p. 57.

(6)  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

(7)  OL C 193E, 2006 8 17, p. 325.

(8)  OL C 297E, 2008 11 20, p. 184.

(9)  OL C 45E, 2010 2 23, p. 1.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0057.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/54

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisEuropos kelių eismo sauga

P7_TA(2011)0408

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos (2010/2235(INI))

2013/C 56 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnusis ateities transportas. Siekis sukurti integruotą, technologiškai pažangią ir vartotojams patogią transporto sistemą“ (COM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnusis ateities transportas. Siekis sukurti integruotą, technologiškai pažangią ir vartotojams patogią transporto sistemą“ (COM(2009)0279),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 2–3 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (16951/10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 2–3 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (16951/10),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos vertinamąjį tyrimą (1) dėl Trečiosios Europos kelių eismo saugos veiksmų programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos vertinamąjį tyrimą (1) dėl Trečiosios Europos kelių eismo saugos veiksmų programos,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (CdR 296/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (CdR 296/2010),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė“ (CESE 539/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė“ (CESE 539/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Pasaulinės kelių eismo saugos gerinimas“ (64/255), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Pasaulinės kelių eismo saugos gerinimas“ (64/255),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių – bendra atsakomybė (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių – bendra atsakomybė (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl kelių saugumo: E. signalo (angl. eCall) sistema piliečiams (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl kelių saugumo: E. signalo (angl. eCall) sistema piliečiams (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugos veiksmų programos vidurio laikotarpio ataskaitos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugos veiksmų programos vidurio laikotarpio ataskaitos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl pažangiųjų transporto sistemų veiksmų plano (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl pažangiųjų transporto sistemų veiksmų plano (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl judumo mieste veiksmų plano (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl judumo mieste veiksmų plano (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl sankcijų už sunkius socialinių taisyklių kelių transporte pažeidimus (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl sankcijų už sunkius socialinių taisyklių kelių transporte pažeidimus (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl darniojo ateities transporto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl darniojo ateities transporto (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0264/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0264/2011),

| A. | kadangi 2009 m. Europos Sąjungos keliuose įvykusiose eismo nelaimėse žuvo daugiau nei 35 000 ir buvo sužeista daugiau kaip 1 500 000 žmonių, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. Europos Sąjungos keliuose įvykusiose eismo nelaimėse žuvo daugiau nei 35 000 ir buvo sužeista daugiau kaip 1 500 000 žmonių,

| B. | kadangi kiekvienai mirtinai eismo nelaimei statistiškai tenka dar keturi eismo įvykiai, per kuriuos nukentėję asmenys liko neįgalūs, taip pat 10 sunkaus ir 40 lengvo sužalojimo atvejų, |
| --- | --- |

B.

kadangi kiekvienai mirtinai eismo nelaimei statistiškai tenka dar keturi eismo įvykiai, per kuriuos nukentėję asmenys liko neįgalūs, taip pat 10 sunkaus ir 40 lengvo sužalojimo atvejų,

| C. | kadangi manoma, jog dėl kelių eismo nelaimių patiriama metinė žala visuomenei siekia 130 mlrd. eurų, |
| --- | --- |

C.

kadangi manoma, jog dėl kelių eismo nelaimių patiriama metinė žala visuomenei siekia 130 mlrd. eurų,

| D. | kadangi nebuvo pasiektas Trečiojoje veiksmų programoje nustatytas tikslas iki 2010 m. pabaigos per pusę sumažinti ES keliuose žūstančių asmenų skaičių, nors šis skaičius gerokai sumažėjo, |
| --- | --- |

D.

kadangi nebuvo pasiektas Trečiojoje veiksmų programoje nustatytas tikslas iki 2010 m. pabaigos per pusę sumažinti ES keliuose žūstančių asmenų skaičių, nors šis skaičius gerokai sumažėjo,

| E. | kadangi visuomenės požiūris į kelių eismo nelaimes ES yra vis dar pakankamai atlaidus ir kadangi kiekvienais metais keliuose žūstančių žmonių skaičius atitinka 250 vidutinio dydžio keleivinių lėktuvų sudužimų aukų skaičių, |
| --- | --- |

E.

kadangi visuomenės požiūris į kelių eismo nelaimes ES yra vis dar pakankamai atlaidus ir kadangi kiekvienais metais keliuose žūstančių žmonių skaičius atitinka 250 vidutinio dydžio keleivinių lėktuvų sudužimų aukų skaičių,

| F. | kadangi, viena vertus, būtinos vis didesnės pastangos stengiantis dar labiau sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių, kita vertus, reikia užtikrinti, kad bendram aukų skaičiui mažėjant šiuo klausimu būtų toliau domimasi, |
| --- | --- |

F.

kadangi, viena vertus, būtinos vis didesnės pastangos stengiantis dar labiau sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių, kita vertus, reikia užtikrinti, kad bendram aukų skaičiui mažėjant šiuo klausimu būtų toliau domimasi,

| G. | kadangi kelių eismo sauga yra visos visuomenės atsakomybė, |
| --- | --- |

G.

kadangi kelių eismo sauga yra visos visuomenės atsakomybė,

| H. | kadangi visiškai įgyvendinta tik 27,5 proc. Trečiojoje veiksmų programoje numatytų priemonių ir kadangi dėl to būtina nustatyti daug platesnio užmojo kelių eismo saugos didinimo tikslus ir priemones negu iki šiol pasiūlė Komisija, |
| --- | --- |

H.

kadangi visiškai įgyvendinta tik 27,5 proc. Trečiojoje veiksmų programoje numatytų priemonių ir kadangi dėl to būtina nustatyti daug platesnio užmojo kelių eismo saugos didinimo tikslus ir priemones negu iki šiol pasiūlė Komisija,

| I. | kadangi dar nėra visapusiškai pasinaudota teisėkūros sistema, kad būtų priimti moksliniais duomenimis grindžiami reglamentai ir direktyvos, ir kadangi įgyvendinti ES teisės aktai gali padėti išgelbėti žmonių gyvybes, |
| --- | --- |

I.

kadangi dar nėra visapusiškai pasinaudota teisėkūros sistema, kad būtų priimti moksliniais duomenimis grindžiami reglamentai ir direktyvos, ir kadangi įgyvendinti ES teisės aktai gali padėti išgelbėti žmonių gyvybes,

| J. | kadangi eismo saugai didinti jau priimta nemažai teisėkūros priemonių, kurios įsigalios per kelerius ateinančius metus, pavyzdžiui, Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo, |
| --- | --- |

J.

kadangi eismo saugai didinti jau priimta nemažai teisėkūros priemonių, kurios įsigalios per kelerius ateinančius metus, pavyzdžiui, Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo,

| K. | kadangi Komisija prieš pasibaigiant galioti Trečiajai kelių eismo saugos veiksmų programai nepateikė pasiūlymo dėl naujos veiksmų programos, |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija prieš pasibaigiant galioti Trečiajai kelių eismo saugos veiksmų programai nepateikė pasiūlymo dėl naujos veiksmų programos,

| L. | kadangi tikimybė žūti kelių eismo nelaimėje sulig kiekvienu nukeliautu kilometru pėsčiajam 9 kartus, dviratininkui 7 kartus ir motociklininkui 18 kartų yra didesnė už lengvojo automobilio keleivio arba vairuotojo tikimybę žūti, |
| --- | --- |

L.

kadangi tikimybė žūti kelių eismo nelaimėje sulig kiekvienu nukeliautu kilometru pėsčiajam 9 kartus, dviratininkui 7 kartus ir motociklininkui 18 kartų yra didesnė už lengvojo automobilio keleivio arba vairuotojo tikimybę žūti,

| M. | kadangi apie 55 proc. mirtinų eismo nelaimių įvyksta kaimo keliuose, 36 proc. – miestų teritorijose ir 6 proc. – greitkeliuose, |
| --- | --- |

M.

kadangi apie 55 proc. mirtinų eismo nelaimių įvyksta kaimo keliuose, 36 proc. – miestų teritorijose ir 6 proc. – greitkeliuose,

| N. | kadangi, įskaitant nuolat į darbą ir iš darbo važinėjančių asmenų keliones, 60 proc. mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe yra kelių eismo įvykiai, |
| --- | --- |

N.

kadangi, įskaitant nuolat į darbą ir iš darbo važinėjančių asmenų keliones, 60 proc. mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe yra kelių eismo įvykiai,

| O. | kadangi per kelių eismo įvykius žūstančių asmenų skaičius nuolat mažėjo, tačiau motociklų vairuotojų žūčių skaičius nesikeičia, o daug kur didėja, |
| --- | --- |

O.

kadangi per kelių eismo įvykius žūstančių asmenų skaičius nuolat mažėjo, tačiau motociklų vairuotojų žūčių skaičius nesikeičia, o daug kur didėja,

| P. | kadangi kelionė viešuoju transportu daug kartų saugesnė už kelionę privačia transporto priemone, |
| --- | --- |

P.

kadangi kelionė viešuoju transportu daug kartų saugesnė už kelionę privačia transporto priemone,

| Q. | kadangi sunkvežimių aklosios zonos (angl. blind spots) yra mirtinas pavojus dviratininkams ir pėstiesiems, |
| --- | --- |

Q.

kadangi sunkvežimių aklosios zonos (angl. blind spots) yra mirtinas pavojus dviratininkams ir pėstiesiems,

| R. | kadangi Europos Sąjungoje vyksta demografiniai pokyčiai ir reikia deramai atsižvelgti ypač į vyresnio amžiaus žmonių judumo poreikius, |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjungoje vyksta demografiniai pokyčiai ir reikia deramai atsižvelgti ypač į vyresnio amžiaus žmonių judumo poreikius,

| S. | kadangi technikos naujovės, pvz., hibridinės transporto priemonės ir elektriniai varikliai, kelia naujų problemų gelbėjimo tarnyboms, |
| --- | --- |

S.

kadangi technikos naujovės, pvz., hibridinės transporto priemonės ir elektriniai varikliai, kelia naujų problemų gelbėjimo tarnyboms,

| T. | kadangi būtina glaudžiai derinti Europos, nacionalinių, regionų ir vietos lygmenų priemonių įgyvendinimą, |
| --- | --- |

T.

kadangi būtina glaudžiai derinti Europos, nacionalinių, regionų ir vietos lygmenų priemonių įgyvendinimą,

| U. | kadangi Direktyvoje 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo reikalaujama, kad reguliarios kelių priežiūros pagrindu būtų įgyvendintas kelių saugumo auditas ir saugumo patikra; taip pat kadangi ši direktyva taikoma tik transeuropinio tinklo (TEN-T) kelių infrastruktūrai, paliekant daug nereglamentuotų nacionalinių ir vietinių kelių, |
| --- | --- |

U.

kadangi Direktyvoje 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo reikalaujama, kad reguliarios kelių priežiūros pagrindu būtų įgyvendintas kelių saugumo auditas ir saugumo patikra; taip pat kadangi ši direktyva taikoma tik transeuropinio tinklo (TEN-T) kelių infrastruktūrai, paliekant daug nereglamentuotų nacionalinių ir vietinių kelių,

| V. | kadangi kompetentingų institucijų atliekamos reguliarios visų ES kelių patikros yra svarbus galimų pavojų eismo dalyviams prevencijos aspektas, |
| --- | --- |

V.

kadangi kompetentingų institucijų atliekamos reguliarios visų ES kelių patikros yra svarbus galimų pavojų eismo dalyviams prevencijos aspektas,

| W. | kadangi, kaip parodė ir VERONICA projektai, turimi duomenys apie avarijų ir sužeidimų priežastis yra itin svarbūs siekiant padidinti kelių eismo saugą, |
| --- | --- |

W.

kadangi, kaip parodė ir VERONICA projektai, turimi duomenys apie avarijų ir sužeidimų priežastis yra itin svarbūs siekiant padidinti kelių eismo saugą,

Pagrindai

| 1. | palankiai vertina čia nagrinėjamą Komisijos komunikatą, tačiau ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pagal pristatytus pasiūlymus parengti pilnavertę veiksmų programą, apimančią išsamiai išdėstytas priemones su aiškiais jų įgyvendinimo tvarkaraščiais ir stebėsenos priemones, kad būtų galima reguliariai įvertinti priemonių pažangą, bei nuostatas dėl laikotarpio vidurio peržiūros; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina čia nagrinėjamą Komisijos komunikatą, tačiau ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pagal pristatytus pasiūlymus parengti pilnavertę veiksmų programą, apimančią išsamiai išdėstytas priemones su aiškiais jų įgyvendinimo tvarkaraščiais ir stebėsenos priemones, kad būtų galima reguliariai įvertinti priemonių pažangą, bei nuostatas dėl laikotarpio vidurio peržiūros;

| 2. | pritaria Komisijos nuomonei, kad siekiant padidinti kelių eismo saugą būtina imtis nuoseklių, visapusiškų ir suderintų veiksmų, ir ragina į visas susijusias politikos sritis, kaip antai švietimo, sveikatos apsaugos, aplinkos ir socialinė politika bei policijos ir teismų bendradarbiavimas, įtraukti kelių eismo saugos klausimus; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos nuomonei, kad siekiant padidinti kelių eismo saugą būtina imtis nuoseklių, visapusiškų ir suderintų veiksmų, ir ragina į visas susijusias politikos sritis, kaip antai švietimo, sveikatos apsaugos, aplinkos ir socialinė politika bei policijos ir teismų bendradarbiavimas, įtraukti kelių eismo saugos klausimus;

| 3. | ragina Komisiją gerinti bendras sąlygas saugesnėms ir aplinkai mažiau kenkiančioms transporto rūšims, pvz., ėjimui pėsčiomis, važiavimui dviračiu, autobusu ar traukiniu, kad būtų skatinamas naudojimasis jomis; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją gerinti bendras sąlygas saugesnėms ir aplinkai mažiau kenkiančioms transporto rūšims, pvz., ėjimui pėsčiomis, važiavimui dviračiu, autobusu ar traukiniu, kad būtų skatinamas naudojimasis jomis;

| 4. | siūlo prioriteto tvarka ne vėliau kaip 2014 m. paskirti ES kelių eismo saugos koordinatorių, kuris turėtų:






  — | būdamas pripažintas kelių eismo saugos specialistas ir remdamasis savo patirtimi, kvalifikacija bei įgūdžiais, remti vykdomus ir inicijuoti naujus novatoriškus kelių eismo saugos projektus, |
| --- | --- | --- |

4.

siūlo prioriteto tvarka ne vėliau kaip 2014 m. paskirti ES kelių eismo saugos koordinatorių, kuris turėtų:

—

būdamas pripažintas kelių eismo saugos specialistas ir remdamasis savo patirtimi, kvalifikacija bei įgūdžiais, remti vykdomus ir inicijuoti naujus novatoriškus kelių eismo saugos projektus,

| — | koordinuoti kelių eismo saugos priemones Komisijoje ir tarp valstybių narių, |
| --- | --- |

—

koordinuoti kelių eismo saugos priemones Komisijoje ir tarp valstybių narių,

| — | aukštu politiniu lygmeniu palengvinti ES tikslus atitinkančios veiksmingos ir nuoseklios kelių eismo saugos politikos parengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, |
| --- | --- |

—

aukštu politiniu lygmeniu palengvinti ES tikslus atitinkančios veiksmingos ir nuoseklios kelių eismo saugos politikos parengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą,

| — | prižiūrėti, kaip įgyvendinami konkretūs projektai, pvz., kaip derinami rodikliai, duomenys ir, kai įmanoma, nacionaliniai kelių eismo saugos planai, |
| --- | --- |

—

prižiūrėti, kaip įgyvendinami konkretūs projektai, pvz., kaip derinami rodikliai, duomenys ir, kai įmanoma, nacionaliniai kelių eismo saugos planai,

| — | skatinti mainus geriausios praktikos pavyzdžiais ir kelių eismo saugos nuostatų įgyvendinimą, bendradarbiaujant su visais suinteresuotais subjektais, valstybėmis narėmis ir jų regionų ir vietos valdžios institucijomis, |
| --- | --- |

—

skatinti mainus geriausios praktikos pavyzdžiais ir kelių eismo saugos nuostatų įgyvendinimą, bendradarbiaujant su visais suinteresuotais subjektais, valstybėmis narėmis ir jų regionų ir vietos valdžios institucijomis,

| — | užtikrinant daugiadalykį požiūrį į šią sritį, palaikyti ryšius tarp atitinkamų politikos ir mokslo subjektų; |
| --- | --- |

—

užtikrinant daugiadalykį požiūrį į šią sritį, palaikyti ryšius tarp atitinkamų politikos ir mokslo subjektų;

| 5. | ragina Komisiją sukurti prokurorų, teisėsaugos institucijų, nukentėjusiųjų asociacijų ir kelių eismo saugos stebėjimo centrų bendradarbiavimo forumą, siekiant keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti bendradarbiavimą gerinant kelių eismo saugos teisės aktų įgyvendinimą nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją sukurti prokurorų, teisėsaugos institucijų, nukentėjusiųjų asociacijų ir kelių eismo saugos stebėjimo centrų bendradarbiavimo forumą, siekiant keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti bendradarbiavimą gerinant kelių eismo saugos teisės aktų įgyvendinimą nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis;

| 6. | pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį tinkamam jau galiojančių teisės aktų ir priemonių įgyvendinimui ir veiksmingesniam vykdymui; tačiau taip pat nurodo, kad ES lygmeniu dar galima imtis naujų teisėkūros priemonių; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį tinkamam jau galiojančių teisės aktų ir priemonių įgyvendinimui ir veiksmingesniam vykdymui; tačiau taip pat nurodo, kad ES lygmeniu dar galima imtis naujų teisėkūros priemonių;

| 7. | apgailestauja, kad pastaraisiais metais ES biudžetas kelių eismo saugos priemonėms buvo labai sumažintas, ir ragina Komisiją imtis priemonių prieš šią tendenciją; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad pastaraisiais metais ES biudžetas kelių eismo saugos priemonėms buvo labai sumažintas, ir ragina Komisiją imtis priemonių prieš šią tendenciją;

| 8. | visiškai pritaria tikslui iki 2020 m. dvigubai sumažinti visų ES eismo nelaimėse keliuose žūstančių asmenų skaičių, palyginti su 2010 m., todėl ragina šiam laikotarpiui iškelti kitus aiškius ir kiekybiškai įvertinamus tikslus, be kita ko:






  — | 60 proc. sumažinti kelių avarijose žūstančių vaikų iki 14 metų amžiaus skaičių, |
| --- | --- | --- |

8.

visiškai pritaria tikslui iki 2020 m. dvigubai sumažinti visų ES eismo nelaimėse keliuose žūstančių asmenų skaičių, palyginti su 2010 m., todėl ragina šiam laikotarpiui iškelti kitus aiškius ir kiekybiškai įvertinamus tikslus, be kita ko:

—

60 proc. sumažinti kelių avarijose žūstančių vaikų iki 14 metų amžiaus skaičių,

| — | 50 proc. sumažinti keliuose vykstančiuose susidūrimuose žūstančių pėsčiųjų ir dviratininkų skaičių, taip pat |
| --- | --- |

—

50 proc. sumažinti keliuose vykstančiuose susidūrimuose žūstančių pėsčiųjų ir dviratininkų skaičių, taip pat

| — | 40 proc. sumažinti gyvybei pavojingu būdu sužeidžiamų asmenų skaičių, remiantis visai ES bendra apibrėžtimi, kuri turi būti kuo greičiau nustatyta; |
| --- | --- |

—

40 proc. sumažinti gyvybei pavojingu būdu sužeidžiamų asmenų skaičių, remiantis visai ES bendra apibrėžtimi, kuri turi būti kuo greičiau nustatyta;

Etiniai aspektai

| 9. | pabrėžia, kad kiekvienas ES pilietis turi ne tik teisę į privačias kelių transporto priemones ir saugų kelių eismą, tačiau visų pirma privalo savo elgesiu didinti kelių eismo saugą; mano, kad valdžios institucijos ir ES moraliai ir politiškai įpareigotos imtis veiksmų ir priemonių siekiant išspręsti šią socialinę problemą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad kiekvienas ES pilietis turi ne tik teisę į privačias kelių transporto priemones ir saugų kelių eismą, tačiau visų pirma privalo savo elgesiu didinti kelių eismo saugą; mano, kad valdžios institucijos ir ES moraliai ir politiškai įpareigotos imtis veiksmų ir priemonių siekiant išspręsti šią socialinę problemą;

| 10. | pakartoja savo nuomonę, kad reikia parengti papildomą ilgalaikę strategiją, kuri galiotų po čia svarstomame komunikate numatyto laikotarpio ir kurios tikslas būtų užkirsti kelią bet kokioms mirtims keliuose (visiškai saugaus kelių eismo vizija); supranta, kad to neįmanoma padaryti kelių transporto priemonėse plačiai nenaudojant technologijų ir nekuriant tinkamų tinklų intelektinėms transporto sistemoms (ITS), taip pat ragina Komisiją parengti esmines tokios strategijos dalis ir jas pateikti per artimiausius trejus metus; |
| --- | --- |

10.

pakartoja savo nuomonę, kad reikia parengti papildomą ilgalaikę strategiją, kuri galiotų po čia svarstomame komunikate numatyto laikotarpio ir kurios tikslas būtų užkirsti kelią bet kokioms mirtims keliuose (visiškai saugaus kelių eismo vizija); supranta, kad to neįmanoma padaryti kelių transporto priemonėse plačiai nenaudojant technologijų ir nekuriant tinkamų tinklų intelektinėms transporto sistemoms (ITS), taip pat ragina Komisiją parengti esmines tokios strategijos dalis ir jas pateikti per artimiausius trejus metus;

| 11. | pabrėžia, kad pagarba žmogaus gyvybei ir asmeniui turėtų būti išreikšta bendru kultūros ir etiniu procesu, kuriuo kelias būtų sąmoningai aiškinama kaip žmonių bendrija; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad pagarba žmogaus gyvybei ir asmeniui turėtų būti išreikšta bendru kultūros ir etiniu procesu, kuriuo kelias būtų sąmoningai aiškinama kaip žmonių bendrija;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares trečiąjį lapkričio sekmadienį oficialiai paskelbti Pasauline eismo įvykių aukų atminimo diena, kaip jau padarė Jungtinės Tautos ir Pasaulio sveikatos organizacija, siekiant labiau atkreipti visuomenės dėmesį į šią problemą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares trečiąjį lapkričio sekmadienį oficialiai paskelbti Pasauline eismo įvykių aukų atminimo diena, kaip jau padarė Jungtinės Tautos ir Pasaulio sveikatos organizacija, siekiant labiau atkreipti visuomenės dėmesį į šią problemą;

Pasiteisinusi praktika ir jos įgyvendinimas nacionaliniuose planuose

| 13. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų skatinant valstybių narių mainus žiniomis ir pasiteisinusios praktikos pavyzdžiais, siekiant daugiau jų įtraukti į nacionalinius, regioninius ir vietinius kelių eismo saugos planus, taip paskatinant kuo tvirtesnį metodinį veiklos nustatymo pagrindą ir prisidedant prie Europos kelių eismo saugos erdvės sukūrimo; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją dėti daugiau pastangų skatinant valstybių narių mainus žiniomis ir pasiteisinusios praktikos pavyzdžiais, siekiant daugiau jų įtraukti į nacionalinius, regioninius ir vietinius kelių eismo saugos planus, taip paskatinant kuo tvirtesnį metodinį veiklos nustatymo pagrindą ir prisidedant prie Europos kelių eismo saugos erdvės sukūrimo;

| 14. | ragina Komisiją peržiūrėti Europos kelių eismo saugos chartiją ir skatinti priimti panašias chartijas regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją peržiūrėti Europos kelių eismo saugos chartiją ir skatinti priimti panašias chartijas regionų ir vietos lygmenimis;

| 15. | pabrėžia, kad aiškūs ir kiekybiškai apibrėžti tikslai papildomai skatina didinti kelių eismo saugą ir yra būtini siekiant palyginti konkrečių valstybių narių pasiektą pažangą bei stebėti ir vertinti kelių eismo saugos priemonių įgyvendinimą; laikosi nuomonės, kad derėtų pabandyti kiekybiškai įvertinti konkrečių valstybių narių indėlį siekiant iki 2020 m. įgyvendinti iškeltą tikslą; šis indėlis turi būti naudojama kaip gairės nustatant nacionalinės kelių eismo saugos politikos prioritetus; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad aiškūs ir kiekybiškai apibrėžti tikslai papildomai skatina didinti kelių eismo saugą ir yra būtini siekiant palyginti konkrečių valstybių narių pasiektą pažangą bei stebėti ir vertinti kelių eismo saugos priemonių įgyvendinimą; laikosi nuomonės, kad derėtų pabandyti kiekybiškai įvertinti konkrečių valstybių narių indėlį siekiant iki 2020 m. įgyvendinti iškeltą tikslą; šis indėlis turi būti naudojama kaip gairės nustatant nacionalinės kelių eismo saugos politikos prioritetus;

| 16. | pritaria Komisijos pastangoms įtikinti valstybes nares parengti nacionalinius kelių eismo saugos planus; ragina numatyti, kad privaloma rengti ir viešai skelbti tokius planus remiantis suderintomis bendromis gairėmis; vis dėlto pabrėžia, kad derėtų palikti pakankamai laisvės valstybėms narėms, kad jos galėtų prie nacionalinių sąlygų pritaikyti atitinkamas priemones, programas ir tikslus; |
| --- | --- |

16.

pritaria Komisijos pastangoms įtikinti valstybes nares parengti nacionalinius kelių eismo saugos planus; ragina numatyti, kad privaloma rengti ir viešai skelbti tokius planus remiantis suderintomis bendromis gairėmis; vis dėlto pabrėžia, kad derėtų palikti pakankamai laisvės valstybėms narėms, kad jos galėtų prie nacionalinių sąlygų pritaikyti atitinkamas priemones, programas ir tikslus;

| 17. | ragina Komisiją nedelsiant paskelbti saugaus komercinio kelių transporto metus; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją nedelsiant paskelbti saugaus komercinio kelių transporto metus;

| 18. | ragina Komisiją sudaryti nukentėjusiųjų eismo įvykiuose sveikatos priežiūros geriausios praktikos vadovą, siekiant paspartinti ir pagerinti jų gydymą, nes tai itin svarbu sunkiausiai nukentėjusiųjų išgyvenimui; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją sudaryti nukentėjusiųjų eismo įvykiuose sveikatos priežiūros geriausios praktikos vadovą, siekiant paspartinti ir pagerinti jų gydymą, nes tai itin svarbu sunkiausiai nukentėjusiųjų išgyvenimui;

| 19. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, parengti strategiją, skirtą sumažinti darbuotojų nelaimingų atsitikimų skaičių kelionės į darbą ir iš darbo metu; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti įmones parengti kelių eismo saugos planus; ragina Komisiją padaryti viską, kas įmanoma, siekiant užtikrinti, kad pagal Europos kelių eismo saugos chartiją būtų galima išduoti sertifikatus įmonėms, kurios įgyvendina savo darbuotojams skirtus kelių eismo saugos planus; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, parengti strategiją, skirtą sumažinti darbuotojų nelaimingų atsitikimų skaičių kelionės į darbą ir iš darbo metu; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti įmones parengti kelių eismo saugos planus; ragina Komisiją padaryti viską, kas įmanoma, siekiant užtikrinti, kad pagal Europos kelių eismo saugos chartiją būtų galima išduoti sertifikatus įmonėms, kurios įgyvendina savo darbuotojams skirtus kelių eismo saugos planus;

Rodiklių ir duomenų gerinimas

| 20. | mano, kad visus kelių eismo dalyvius, įskaitant dviratininkus ir pėsčiuosius, apimantys aukštos kokybės ir palyginami duomenys yra sėkmingos kelių eismo saugos politikos sąlyga; |
| --- | --- |

20.

mano, kad visus kelių eismo dalyvius, įskaitant dviratininkus ir pėsčiuosius, apimantys aukštos kokybės ir palyginami duomenys yra sėkmingos kelių eismo saugos politikos sąlyga;

| 21. | ragina Komisiją užsakyti atlikti tyrimą apie ekonomines ir socialines sužeidimų ir žūčių kelių eismo įvykiuose pasekmes ES valstybių narių visuomenei; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją užsakyti atlikti tyrimą apie ekonomines ir socialines sužeidimų ir žūčių kelių eismo įvykiuose pasekmes ES valstybių narių visuomenei;

| 22. | ragina Komisiją iki 2013 m. pabaigos pagal projekto „SafetyNet“ duomenis pradėti taikyti papildomų suderintų rodiklių rinkinį, kuriuo remiantis būtų galima veiksmingiau vykdyti stebėseną ir rezultatyviau palyginti konkrečių valstybių narių pasiekimus; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją iki 2013 m. pabaigos pagal projekto „SafetyNet“ duomenis pradėti taikyti papildomų suderintų rodiklių rinkinį, kuriuo remiantis būtų galima veiksmingiau vykdyti stebėseną ir rezultatyviau palyginti konkrečių valstybių narių pasiekimus;

| 23. | ragina Komisiją ne vėliau kaip 2012 m. parengti pasiūlymą dėl esamų duomenų apie eismo nelaimių ir sužeidimų priežastis bei dėl nuasmenintų duomenų apie patirtų sužeidimų rimtumą ir jų tolesnę eigą gerinimo; taip pat ragina visose valstybėse narėse atlikti Europos Sąjungos remiamus išsamius ir daugiadalykius eismo nelaimių mokslinius tyrimus reprezentatyviuose eismo regionuose; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ne vėliau kaip 2012 m. parengti pasiūlymą dėl esamų duomenų apie eismo nelaimių ir sužeidimų priežastis bei dėl nuasmenintų duomenų apie patirtų sužeidimų rimtumą ir jų tolesnę eigą gerinimo; taip pat ragina visose valstybėse narėse atlikti Europos Sąjungos remiamus išsamius ir daugiadalykius eismo nelaimių mokslinius tyrimus reprezentatyviuose eismo regionuose;

| 24. | ragina Komisiją per dvejus metus parengti sąvokų „gyvybei pavojingu būdu sužeistas asmuo“, „sunkiai sužeistas asmuo“ ir „lengvai sužeistas asmuo“ apibrėžtis, kad būtų galima palyginti valstybių narių priemones ir jų rezultatus; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją per dvejus metus parengti sąvokų „gyvybei pavojingu būdu sužeistas asmuo“, „sunkiai sužeistas asmuo“ ir „lengvai sužeistas asmuo“ apibrėžtis, kad būtų galima palyginti valstybių narių priemones ir jų rezultatus;

| 25. | ragina įsteigti tikrą ES kelių eismo saugos stebėsenos centrą, kuriam būtų pavesta parengti esamų iniciatyvų duomenų rinkimo srityje suvestinę, pateikti pasiūlymą, kaip geriau keistis duomenimis, taip pat apibendrinti esamų duomenų bankų duomenis ir vykdant ES projektus, pvz., „SafetyNet“, VERONICA ir „DaCoTa“, gautas žinias bei pateikti juos visuomenei aiškiu būdu, informaciją kasmet atnaujinant; |
| --- | --- |

25.

ragina įsteigti tikrą ES kelių eismo saugos stebėsenos centrą, kuriam būtų pavesta parengti esamų iniciatyvų duomenų rinkimo srityje suvestinę, pateikti pasiūlymą, kaip geriau keistis duomenimis, taip pat apibendrinti esamų duomenų bankų duomenis ir vykdant ES projektus, pvz., „SafetyNet“, VERONICA ir „DaCoTa“, gautas žinias bei pateikti juos visuomenei aiškiu būdu, informaciją kasmet atnaujinant;

| 26. | ragina valstybes nares laikytis esamų įpareigojimų dėl duomenų perdavimo ir daryti konkrečią pažangą keičiantis duomenimis, susijusiais su tarpvalstybiniais eismo pažeidimais; ragina valstybes nares suderinti duomenų rinkimo sistemas, naudojantis konfidencialių duomenų perdavimo tikruoju laiku programine įranga, kuri turi būti įdiegta ne vėliau kaip 2014 m.; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares laikytis esamų įpareigojimų dėl duomenų perdavimo ir daryti konkrečią pažangą keičiantis duomenimis, susijusiais su tarpvalstybiniais eismo pažeidimais; ragina valstybes nares suderinti duomenų rinkimo sistemas, naudojantis konfidencialių duomenų perdavimo tikruoju laiku programine įranga, kuri turi būti įdiegta ne vėliau kaip 2014 m.;

Veiksmų sritys

Kelių eismo dalyvių švietimo ir elgesio gerinimas

| 27. | pabrėžia, kad kelių eismo sauga didele dalimi priklauso nuo atsargumo, dėmesingumo kitiems ir abipusės pagarbos bei nuo taisyklių laikymosi, o tai tiesiogiai susiję su būtinybe sistemingai didinti vairavimo mokyklų mokymo ir vairuotojų pažymėjimų išdavimo procedūrų kokybę; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad kelių eismo sauga didele dalimi priklauso nuo atsargumo, dėmesingumo kitiems ir abipusės pagarbos bei nuo taisyklių laikymosi, o tai tiesiogiai susiję su būtinybe sistemingai didinti vairavimo mokyklų mokymo ir vairuotojų pažymėjimų išdavimo procedūrų kokybę;

| 28. | laikosi nuomonės, kad kelių eismo srityje turėtų būti labiau atsižvelgiama į mokymosi visą gyvenimą koncepciją, todėl remia saugaus vairavimo centrų veiklą kaip vieną iš veiksmingų būdų, kuriais vairuotojai sistemingai mokomi visais profesiniais ir laisvalaikio atvejais; mano, kad švietimas eismo klausimais ir kelių eismo dalyvių mokymo programos turėtų prasidėti nuo vaikystės šeimoje ir mokykloje, įtraukiant važiavimo dviračiu, ėjimo pėsčiomis ir kelionių viešuoju transportu klausimus; |
| --- | --- |

28.

laikosi nuomonės, kad kelių eismo srityje turėtų būti labiau atsižvelgiama į mokymosi visą gyvenimą koncepciją, todėl remia saugaus vairavimo centrų veiklą kaip vieną iš veiksmingų būdų, kuriais vairuotojai sistemingai mokomi visais profesiniais ir laisvalaikio atvejais; mano, kad švietimas eismo klausimais ir kelių eismo dalyvių mokymo programos turėtų prasidėti nuo vaikystės šeimoje ir mokykloje, įtraukiant važiavimo dviračiu, ėjimo pėsčiomis ir kelionių viešuoju transportu klausimus;

| 29. | ragina numatyti pradedančių vairuotojų apmokymo tobulinimo priemones, pvz., vairavimą nuo 17 metų amžiaus lydint kitam asmeniui arba kelių lygmenų vairuotojų pažymėjimų išdavimo sistemos, taikomos vairuotojų mokymui, apimančiam praktinius mokymus ir po teisės vairuoti įgijimo, įdiegimą; be to, ragina nustatyti tobulinimosi saugos kursų prievolę jauniems ir naujiems eismo dalyviams, kad jie gautų praktinės patirties išbandant įvairias pavojingas situacijas; |
| --- | --- |

29.

ragina numatyti pradedančių vairuotojų apmokymo tobulinimo priemones, pvz., vairavimą nuo 17 metų amžiaus lydint kitam asmeniui arba kelių lygmenų vairuotojų pažymėjimų išdavimo sistemos, taikomos vairuotojų mokymui, apimančiam praktinius mokymus ir po teisės vairuoti įgijimo, įdiegimą; be to, ragina nustatyti tobulinimosi saugos kursų prievolę jauniems ir naujiems eismo dalyviams, kad jie gautų praktinės patirties išbandant įvairias pavojingas situacijas;

| 30. | ragina vairuotojų kursuose didelį dėmesį skirti pagrindinėms mirčių ir rimtų sužalojimų keliuose priežastims, pvz., viršytam greičiui, vairavimui alkoholio, narkotinių medžiagų ar tam tikrų vaistų, turinčių įtakos gebėjimui vairuoti, poveikyje, saugos diržų nesisegimui arba kitokios apsaugos įrangos, pvz., šalmų dviračių transporto priemonių vairuotojams, nenaudojimui, naudojimuisi judriojo ryšio prietaisais vairuojant ir nuovargiui – tai būtų vienas iš pagrindinių pradedančių vairuotojų mokymų elementų, skatinančių ir didinančių kelių eismo saugą; |
| --- | --- |

30.

ragina vairuotojų kursuose didelį dėmesį skirti pagrindinėms mirčių ir rimtų sužalojimų keliuose priežastims, pvz., viršytam greičiui, vairavimui alkoholio, narkotinių medžiagų ar tam tikrų vaistų, turinčių įtakos gebėjimui vairuoti, poveikyje, saugos diržų nesisegimui arba kitokios apsaugos įrangos, pvz., šalmų dviračių transporto priemonių vairuotojams, nenaudojimui, naudojimuisi judriojo ryšio prietaisais vairuojant ir nuovargiui – tai būtų vienas iš pagrindinių pradedančių vairuotojų mokymų elementų, skatinančių ir didinančių kelių eismo saugą;

| 31. | yra įsitikinęs, kad reikia geriau šviesti pradedančiuosius vairuotojus apie padangų reikšmę kelių eismo saugai ir laikytis pagrindinių tinkamos padangų priežiūros ir naudojimo taisyklių; taigi ragina valstybes nares tinkamai ir laiku įgyvendinti Vairuotojo pažymėjimo direktyvą ir jos nuostatas dėl to, kad į vairavimo egzaminus privaloma tvarka būtų įtrauktos dalys, susijusios su žiniomis apie padangas ir pagrindinėmis automobilio priežiūros taisykles apskritai; |
| --- | --- |

31.

yra įsitikinęs, kad reikia geriau šviesti pradedančiuosius vairuotojus apie padangų reikšmę kelių eismo saugai ir laikytis pagrindinių tinkamos padangų priežiūros ir naudojimo taisyklių; taigi ragina valstybes nares tinkamai ir laiku įgyvendinti Vairuotojo pažymėjimo direktyvą ir jos nuostatas dėl to, kad į vairavimo egzaminus privaloma tvarka būtų įtrauktos dalys, susijusios su žiniomis apie padangas ir pagrindinėmis automobilio priežiūros taisykles apskritai;

| 32. | mano, kad automobilių vairavimo pamokose daugiau dėmesio derėtų skirti variklinėms dviratėms transporto priemonėms ir jų matomumui kelyje; |
| --- | --- |

32.

mano, kad automobilių vairavimo pamokose daugiau dėmesio derėtų skirti variklinėms dviratėms transporto priemonėms ir jų matomumui kelyje;

| 33. | ragina vairavimo kursuose ir per vairavimo egzaminus didesnį dėmesį skirti krovinių tvirtinimui privačiose transporto priemonėse; |
| --- | --- |

33.

ragina vairavimo kursuose ir per vairavimo egzaminus didesnį dėmesį skirti krovinių tvirtinimui privačiose transporto priemonėse;

| 34. | ragina visiems vairuotojo pažymėjimo turėtojams numatyti kas 10 metų lankomus privalomus kvalifikacijos atnaujinimo kursus apie pirmosios pagalbos teikimą; |
| --- | --- |

34.

ragina visiems vairuotojo pažymėjimo turėtojams numatyti kas 10 metų lankomus privalomus kvalifikacijos atnaujinimo kursus apie pirmosios pagalbos teikimą;

| 35. | ragina valstybes nares nustatyti pavojingiausiems pažeidimams skirtas specialias baudų taškų sistemas, kaip efektyviausią piniginių baudų priedą; |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares nustatyti pavojingiausiems pažeidimams skirtas specialias baudų taškų sistemas, kaip efektyviausią piniginių baudų priedą;

| 36. | rekomenduoja kaip reintegracijos priemonę už vairavimą apsvaigus nuo alkoholio keletą kartų baustų eismo dalyvių transporto priemonėse įrengti alkotesterius užraktus (angl. alcolock); |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja kaip reintegracijos priemonę už vairavimą apsvaigus nuo alkoholio keletą kartų baustų eismo dalyvių transporto priemonėse įrengti alkotesterius užraktus (angl. alcolock);

| 37. | ragina nustatyti visiems A ir B kategorijų vairuotojams kas 10 metų, o vyresniems nei 65 metų amžiaus vairuotojams – kas 5 metai atliekamą akių patikrinimą; ragina valstybes nares nustatyti privalomą sveikatos patikrinimą tam tikro amžiaus vairuotojams, siekiant nustatyti jų fizinį, protinį ir psichologinį gebėjimą toliau vairuoti, remiantis valstybių narių statistiniais duomenimis apie atitinkamų amžiaus grupių dalyvavimą eismo nelaimėse; |
| --- | --- |

37.

ragina nustatyti visiems A ir B kategorijų vairuotojams kas 10 metų, o vyresniems nei 65 metų amžiaus vairuotojams – kas 5 metai atliekamą akių patikrinimą; ragina valstybes nares nustatyti privalomą sveikatos patikrinimą tam tikro amžiaus vairuotojams, siekiant nustatyti jų fizinį, protinį ir psichologinį gebėjimą toliau vairuoti, remiantis valstybių narių statistiniais duomenimis apie atitinkamų amžiaus grupių dalyvavimą eismo nelaimėse;

| 38. | ragina Komisiją kas trejus metus organizuoti ES kelių eismo saugos kampanijas konkrečia tema ir sistemingai naudotis komunikacijos kanalais, kurių padaugėjo įgyvendinus šioms kampanijoms skirtą Kelių eismo saugos chartiją; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją kas trejus metus organizuoti ES kelių eismo saugos kampanijas konkrečia tema ir sistemingai naudotis komunikacijos kanalais, kurių padaugėjo įgyvendinus šioms kampanijoms skirtą Kelių eismo saugos chartiją;

| 39. | ragina Komisiją užtikrinant kelių eismo saugą mažinti mirtinų eismo nelaimių skaičių geležinkelio pervažose, kuriose avarijos dažnai įvyksta dėl netinkamo kelių eismo dalyvių elgesio, pvz., per didelio rizikavimo, nepakankamo dėmesio, kelių eismo ženklų nesupratimo; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją užtikrinant kelių eismo saugą mažinti mirtinų eismo nelaimių skaičių geležinkelio pervažose, kuriose avarijos dažnai įvyksta dėl netinkamo kelių eismo dalyvių elgesio, pvz., per didelio rizikavimo, nepakankamo dėmesio, kelių eismo ženklų nesupratimo;

Kelių eismo taisyklių derinimas ir įgyvendinimas

| 40. | ragina tvirtai dėti pastangas siekiant ne vėliau kaip 2013 m. suderinti kelių eismo ženklus ir taisykles; pažymi, kad ženklus reikėtų išlaikyti geros būklės siekiant užtikrinti, kad jie būtų aiškiai matomi ir laiku keičiami, kai to reikia dėl pasikeitusių sąlygų; |
| --- | --- |

40.

ragina tvirtai dėti pastangas siekiant ne vėliau kaip 2013 m. suderinti kelių eismo ženklus ir taisykles; pažymi, kad ženklus reikėtų išlaikyti geros būklės siekiant užtikrinti, kad jie būtų aiškiai matomi ir laiku keičiami, kai to reikia dėl pasikeitusių sąlygų;

| 41. | ragina Komisiją kuo greičiau patvirtinti su kelių sauga ir saugumu susijusiems prioritetiniams veiksmams skirtas Intelektinės transporto sistemos (ITS) specifikacijas, nustatytas Direktyvos 2010/40/ES dėl intelektinių transporto sistemų 3 straipsnio b–f dalyse; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją kuo greičiau patvirtinti su kelių sauga ir saugumu susijusiems prioritetiniams veiksmams skirtas Intelektinės transporto sistemos (ITS) specifikacijas, nustatytas Direktyvos 2010/40/ES dėl intelektinių transporto sistemų 3 straipsnio b–f dalyse;

| 42. | mano, kad veiksmingas galiojančių taisyklių įgyvendinimas yra pagrindinis ES kelių eismo saugos politikos ramstis; ragina valstybes nares geriau keistis duomenimis apie kiekvienos jų kelių eismo tvarkos pažeidimus ir ją pažeidusius asmenis persekioti pagal taikomą nacionalinę teisę, taip pat, atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares nustatyti metinius nacionalinius tikslus greičio viršijimo, vairavimo apsvaigus nuo alkoholio ar narkotikų bei saugos diržų segėjimo ir šalmų naudojimo patikrinimų srityse ir tvirtai imtis veiksmų, užtikrinant tokių patikrinimų vykdymą; |
| --- | --- |

42.

mano, kad veiksmingas galiojančių taisyklių įgyvendinimas yra pagrindinis ES kelių eismo saugos politikos ramstis; ragina valstybes nares geriau keistis duomenimis apie kiekvienos jų kelių eismo tvarkos pažeidimus ir ją pažeidusius asmenis persekioti pagal taikomą nacionalinę teisę, taip pat, atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares nustatyti metinius nacionalinius tikslus greičio viršijimo, vairavimo apsvaigus nuo alkoholio ar narkotikų bei saugos diržų segėjimo ir šalmų naudojimo patikrinimų srityse ir tvirtai imtis veiksmų, užtikrinant tokių patikrinimų vykdymą;

| 43. | nurodo, kad Europos kelių eismo policijos tinklo (TISPOL) organizacija atlieka svarbų vaidmenį keičiantis pasiteisusios kelių eismo taisyklių laikymosi užtikrinimo praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

43.

nurodo, kad Europos kelių eismo policijos tinklo (TISPOL) organizacija atlieka svarbų vaidmenį keičiantis pasiteisusios kelių eismo taisyklių laikymosi užtikrinimo praktikos pavyzdžiais;

| 44. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti socialinių taisyklių, kurių reikšmė kelių eismo saugai didžiulė, taikymą kelių transporte (Reglamentas (EB) Nr. 561/2006 ir Reglamentas (EEB) Nr. 3821/85), būtina suderinta ir veiksminga kontrolės koncepcija; todėl dar kartą ragina Komisiją įvykdyti Parlamento reikalavimus, išsakytus jo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliucijoje dėl sankcijų už sunkius socialinių taisyklių kelių transporte pažeidimus; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti socialinių taisyklių, kurių reikšmė kelių eismo saugai didžiulė, taikymą kelių transporte (Reglamentas (EB) Nr. 561/2006 ir Reglamentas (EEB) Nr. 3821/85), būtina suderinta ir veiksminga kontrolės koncepcija; todėl dar kartą ragina Komisiją įvykdyti Parlamento reikalavimus, išsakytus jo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliucijoje dėl sankcijų už sunkius socialinių taisyklių kelių transporte pažeidimus;

| 45. | ragina Komisiją peržiūrėti teisės aktus dėl vairavimo ir poilsio laikotarpių, kad tolimųjų reisų sunkvežimių vairuotojai galėtų savo poilsio savaitę praleisti namuose, kai tik tai įmanoma, nepakenkiant Europos Sąjungos tikslams kelių eismo saugos srityje; mano, kad visoje Europos Sąjungoje būtina suderinti prekes vežančių transporto priemonių judėjimo apribojimus; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją peržiūrėti teisės aktus dėl vairavimo ir poilsio laikotarpių, kad tolimųjų reisų sunkvežimių vairuotojai galėtų savo poilsio savaitę praleisti namuose, kai tik tai įmanoma, nepakenkiant Europos Sąjungos tikslams kelių eismo saugos srityje; mano, kad visoje Europos Sąjungoje būtina suderinti prekes vežančių transporto priemonių judėjimo apribojimus;

| 46. | džiaugiasi, kad Direktyva dėl tarpvalstybinio keitimosi informacija apie kelių eismo taisyklių pažeidimus buvo patvirtinta per antrąjį svarstymą, nes tai tolesnis žingsnis siekiant padidinti kelių eismo saugą ir kartu sukuriant aiškią ES pridėtinę vertę; laukia Komisijos ataskaitos apie šios direktyvos taikymą ir kitų teisėkūros pasiūlymų, skirtų patobulinti tarpvalstybinį vykdymą, kurie apimtų visas valstybes nares; |
| --- | --- |

46.

džiaugiasi, kad Direktyva dėl tarpvalstybinio keitimosi informacija apie kelių eismo taisyklių pažeidimus buvo patvirtinta per antrąjį svarstymą, nes tai tolesnis žingsnis siekiant padidinti kelių eismo saugą ir kartu sukuriant aiškią ES pridėtinę vertę; laukia Komisijos ataskaitos apie šios direktyvos taikymą ir kitų teisėkūros pasiūlymų, skirtų patobulinti tarpvalstybinį vykdymą, kurie apimtų visas valstybes nares;

| 47. | ragina Komisiją, pirma, remti metodų, kuriais būtų galima nustatyti, kad vairuotojas apsvaigęs nuo narkotikų ar vaistų, turinčių poveikio jo gebėjimui vairuoti, sukūrimą, antra, pasiūlyti ES teisės akto dėl vairavimo apsvaigus nuo narkotikų ar minėtų vaistų draudimo projektą, kartu užtikrinant veiksmingą jo vykdymą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją, pirma, remti metodų, kuriais būtų galima nustatyti, kad vairuotojas apsvaigęs nuo narkotikų ar vaistų, turinčių poveikio jo gebėjimui vairuoti, sukūrimą, antra, pasiūlyti ES teisės akto dėl vairavimo apsvaigus nuo narkotikų ar minėtų vaistų draudimo projektą, kartu užtikrinant veiksmingą jo vykdymą;

| 48. | ragina nustatyti ES mastu suderintą alkoholio kiekio kraujyje ribą; rekomenduoja, kad ji būtų 0 promilės su mažu moksliškai pagrįstu matavimo tolerancijos intervalu pradedantiems vairuotojams per pirmus dvejus metus ir profesionaliems vairuotojams visą laiką; |
| --- | --- |

48.

ragina nustatyti ES mastu suderintą alkoholio kiekio kraujyje ribą; rekomenduoja, kad ji būtų 0 promilės su mažu moksliškai pagrįstu matavimo tolerancijos intervalu pradedantiems vairuotojams per pirmus dvejus metus ir profesionaliems vairuotojams visą laiką;

| 49. | ragina pradėti taikyti kontrolės įrangą, kuri leistų sistemingai nustatyti motociklų vairuotojų daromus greičio pažeidimus ir bausti už juos; |
| --- | --- |

49.

ragina pradėti taikyti kontrolės įrangą, kuri leistų sistemingai nustatyti motociklų vairuotojų daromus greičio pažeidimus ir bausti už juos;

| 50. | ragina visoje Europoje uždrausti gaminti, importuoti ir pardavinėti sistemas, įspėjančias vairuotojus apie eismo kontrolę (pvz., įspėjimo radarus ir lazerio trikdymo prietaisus arba navigacijos sistemas su automatine pranešimo apie eismo kontrolę funkcija); |
| --- | --- |

50.

ragina visoje Europoje uždrausti gaminti, importuoti ir pardavinėti sistemas, įspėjančias vairuotojus apie eismo kontrolę (pvz., įspėjimo radarus ir lazerio trikdymo prietaisus arba navigacijos sistemas su automatine pranešimo apie eismo kontrolę funkcija);

| 51. | ragina visoje ES nustatyti tekstinių pranešimų rašymo, naudojimosi e. paštu arba interneto naršymo praktikos važiuojant varikline transporto priemone draudimą, kurio vykdymą valstybės narės turėtų užtikrinti naudodamosi geriausia esama technologija; |
| --- | --- |

51.

ragina visoje ES nustatyti tekstinių pranešimų rašymo, naudojimosi e. paštu arba interneto naršymo praktikos važiuojant varikline transporto priemone draudimą, kurio vykdymą valstybės narės turėtų užtikrinti naudodamosi geriausia esama technologija;

| 52. | ragina Komisiją per dvejus metus parengti teisėkūros pasiūlymą dėl suderinto požiūrio į ES regionuose naudojamas žiemines lengvųjų automobilių, autobusų ir sunkvežimių padangas, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės klimato sąlygas; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją per dvejus metus parengti teisėkūros pasiūlymą dėl suderinto požiūrio į ES regionuose naudojamas žiemines lengvųjų automobilių, autobusų ir sunkvežimių padangas, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės klimato sąlygas;

| 53. | tikisi, kad ne vėliau kaip 2015 m. Komisija peržiūrės Trečiosios direktyvos dėl vairuotojų pažymėjimų įgyvendinimą ir pritaikys ją prie kintančių sąlygų, taip pat ragina, be kita ko, deramai atsižvelgti į tai, kad privačiai naudotis M1 klasės transporto priemonėmis, kurių svoris didesnis kaip 3,5 t (be kita ko, nameliais – autopriekabomis), šiuo metu faktiškai nebėra įmanoma; ragina, kad namelių – autopriekabų, kurios labai nedaug viršija 3,5 t svorio ribą, vairavimo kursus galėtų lankytis ne tik C kategorijos pažymėjimą, skirtą komercinių transporto priemonių vairuotojams, turintys asmenys, bet ir privatiems eismo dalyviams skirtą B kategorijos pažymėjimą turintys asmenys; |
| --- | --- |

53.

tikisi, kad ne vėliau kaip 2015 m. Komisija peržiūrės Trečiosios direktyvos dėl vairuotojų pažymėjimų įgyvendinimą ir pritaikys ją prie kintančių sąlygų, taip pat ragina, be kita ko, deramai atsižvelgti į tai, kad privačiai naudotis M1 klasės transporto priemonėmis, kurių svoris didesnis kaip 3,5 t (be kita ko, nameliais – autopriekabomis), šiuo metu faktiškai nebėra įmanoma; ragina, kad namelių – autopriekabų, kurios labai nedaug viršija 3,5 t svorio ribą, vairavimo kursus galėtų lankytis ne tik C kategorijos pažymėjimą, skirtą komercinių transporto priemonių vairuotojams, turintys asmenys, bet ir privatiems eismo dalyviams skirtą B kategorijos pažymėjimą turintys asmenys;

| 54. | primygtinai ragina atsakingas valdžios institucijas gyvenamosiose teritorijose ir visuose miesto teritorijų vienpusio eismo keliuose, kuriuose nėra atskiros juostos dviratininkams, nustatyti 30 km/h didžiausią leistiną greitį, siekiant veiksmingiau apsaugoti silpnesnius eismo dalyvius; |
| --- | --- |

54.

primygtinai ragina atsakingas valdžios institucijas gyvenamosiose teritorijose ir visuose miesto teritorijų vienpusio eismo keliuose, kuriuose nėra atskiros juostos dviratininkams, nustatyti 30 km/h didžiausią leistiną greitį, siekiant veiksmingiau apsaugoti silpnesnius eismo dalyvius;

Kelių eismo infrastruktūros saugumo didinimas

| 55. | visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui ES lėšas iš esmės skirti tik tiems infrastruktūros projektams finansuoti, kurie atitinka su kelių eismo sauga ir tunelių sauga susijusias ES direktyvas, įskaitant žemesnės klasės kelių statybą; taip pat ragina pasienio ruožuose ypatingas pastangas sutelkti mažinant pavojingiausių ruožų, avaringiausių vietų ir geležinkelio pervažų skaičių; |
| --- | --- |

55.

visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui ES lėšas iš esmės skirti tik tiems infrastruktūros projektams finansuoti, kurie atitinka su kelių eismo sauga ir tunelių sauga susijusias ES direktyvas, įskaitant žemesnės klasės kelių statybą; taip pat ragina pasienio ruožuose ypatingas pastangas sutelkti mažinant pavojingiausių ruožų, avaringiausių vietų ir geležinkelio pervažų skaičių;

| 56. | pakartoja, kad gerai saugoma kelių infrastruktūra padeda mažinti žūstančių ir sužalojamų eismo dalyvių skaičių; ragina valstybes nares prižiūrėti ir vystyti savo kelių infrastruktūrą reguliariai atliekant remonto darbus ir taikant naujoviškus metodus, pvz., naudojant pažangųjį horizontalųjį kelių ženklinimą, kuriuo nurodomas saugus atstumas ir važiavimo kryptis, bei pasyvių saugumo priemonių kelių infrastruktūrą; pabrėžia, kad reikia laikytis kelių ženklinimo, ypač kelių darbų ženklinimo, normų, nes jos itin svarbios aukšto lygio kelių saugai; |
| --- | --- |

56.

pakartoja, kad gerai saugoma kelių infrastruktūra padeda mažinti žūstančių ir sužalojamų eismo dalyvių skaičių; ragina valstybes nares prižiūrėti ir vystyti savo kelių infrastruktūrą reguliariai atliekant remonto darbus ir taikant naujoviškus metodus, pvz., naudojant pažangųjį horizontalųjį kelių ženklinimą, kuriuo nurodomas saugus atstumas ir važiavimo kryptis, bei pasyvių saugumo priemonių kelių infrastruktūrą; pabrėžia, kad reikia laikytis kelių ženklinimo, ypač kelių darbų ženklinimo, normų, nes jos itin svarbios aukšto lygio kelių saugai;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio kelių projektavimui, remti jau esamų ekonomiškų priemonių įgyvendinimą ir skatinti mokslinius tyrimus, kuriais politinius sprendimus priimantiems asmenims būtų suteikta galimybė geriau suprasti, kaip turėtų būti plėtojama kelių infrastruktūra siekiant padidinti kelių eismo saugą ir patenkinti specifinius senėjančios visuomenės ir pažeidžiamų eismo dalyvių poreikius; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio kelių projektavimui, remti jau esamų ekonomiškų priemonių įgyvendinimą ir skatinti mokslinius tyrimus, kuriais politinius sprendimus priimantiems asmenims būtų suteikta galimybė geriau suprasti, kaip turėtų būti plėtojama kelių infrastruktūra siekiant padidinti kelių eismo saugą ir patenkinti specifinius senėjančios visuomenės ir pažeidžiamų eismo dalyvių poreikius;

| 58. | pritaria Komisijos sprendimui sutelkti dėmesį į pažeidžiamiausių eismo dalyvių grupes (dviračių transporto priemonių vairuotojus, pėsčiuosius ir kt.), kurie vis dar per dažnai patenka į eismo įvykius; ragina valstybes nares, Komisiją ir pramonės atstovus atsižvelgti į šiuos eismo dalyvius projektuojant kelių infrastruktūrą ir įrangą, kad būtų nutiesti keliai būtų saugūs visiems eismo dalyviams; taip pat ragina projektuojant ir remontuojant kelius labiau atsižvelgti į infrastruktūros priemones, skirtas dviratininkų ir pėsčiųjų apsaugai, pvz., atskirti skirtingų rūšių transporto eismą, plėsti dviračių takų tinklus ir šalinti kliūtis bei įrengti perėjas pėstiesiems; |
| --- | --- |

58.

pritaria Komisijos sprendimui sutelkti dėmesį į pažeidžiamiausių eismo dalyvių grupes (dviračių transporto priemonių vairuotojus, pėsčiuosius ir kt.), kurie vis dar per dažnai patenka į eismo įvykius; ragina valstybes nares, Komisiją ir pramonės atstovus atsižvelgti į šiuos eismo dalyvius projektuojant kelių infrastruktūrą ir įrangą, kad būtų nutiesti keliai būtų saugūs visiems eismo dalyviams; taip pat ragina projektuojant ir remontuojant kelius labiau atsižvelgti į infrastruktūros priemones, skirtas dviratininkų ir pėsčiųjų apsaugai, pvz., atskirti skirtingų rūšių transporto eismą, plėsti dviračių takų tinklus ir šalinti kliūtis bei įrengti perėjas pėstiesiems;

| 59. | ragina Komisiją užtikrinti, kad kelio darbų vietos taptų saugesnės, nustatant šių vietų projektavimo ir įrengimo gaires, kurios turėtų būti kuo labiau standartizuotos ES lygmeniu, kad kiekvienoje šalyje automobilininkams netektų susidurti su naujomis nežinomomis aplinkybėmis; ragina parengti gaires, kurios apimtų tinkamą ženklinimą, pradinių kelių ženklinimų pašalinimą, apsauginių aptvarų ir užtvarų naudojimą, kelio juostos maršruto ženklinimą įspėjamaisiais žibintais arba posūkio ženklais ir ženklinimais, labai staigių posūkių vengimą ir saugos užtikrinimą naktį; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją užtikrinti, kad kelio darbų vietos taptų saugesnės, nustatant šių vietų projektavimo ir įrengimo gaires, kurios turėtų būti kuo labiau standartizuotos ES lygmeniu, kad kiekvienoje šalyje automobilininkams netektų susidurti su naujomis nežinomomis aplinkybėmis; ragina parengti gaires, kurios apimtų tinkamą ženklinimą, pradinių kelių ženklinimų pašalinimą, apsauginių aptvarų ir užtvarų naudojimą, kelio juostos maršruto ženklinimą įspėjamaisiais žibintais arba posūkio ženklais ir ženklinimais, labai staigių posūkių vengimą ir saugos užtikrinimą naktį;

| 60. | pabrėžia, kad reikia tinkamų kelio dangų, dėl kurių padidėtų atsparumas slydimui ir pagerėtų klimatiniai ir meteorologiniai rodikliai bei matomumas ir kurioms reikėtų mažai priežiūros ir dėl to padidėtų infrastruktūros naudotojų saugumas; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad reikia tinkamų kelio dangų, dėl kurių padidėtų atsparumas slydimui ir pagerėtų klimatiniai ir meteorologiniai rodikliai bei matomumas ir kurioms reikėtų mažai priežiūros ir dėl to padidėtų infrastruktūros naudotojų saugumas;

| 61. | prašo plačiau naudoti švieslentes, kuriose nurodomas transporto priemonės greitis atitinkamu metu, taip pat pagerinti ženklų matomumą ir aiškumą, vengiant sunkiau suvokiamų ženklų derinių; |
| --- | --- |

61.

prašo plačiau naudoti švieslentes, kuriose nurodomas transporto priemonės greitis atitinkamu metu, taip pat pagerinti ženklų matomumą ir aiškumą, vengiant sunkiau suvokiamų ženklų derinių;

| 62. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad į TEN-T tinklą neįtraukta nacionalinė kelių infrastruktūra būtų gerinama kelių eismo saugos požiūriu, ypač ES regionuose, kuriuose yra žemos kokybės infrastruktūra ir žemas eismo saugos lygis; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad į TEN-T tinklą neįtraukta nacionalinė kelių infrastruktūra būtų gerinama kelių eismo saugos požiūriu, ypač ES regionuose, kuriuose yra žemos kokybės infrastruktūra ir žemas eismo saugos lygis;

| 63. | ragina Komisiją nurodyti ir valstybes nares įgyvendinti tinkamas eismo nelaimėms kaimo keliuose, kaimo vietovėse ir tuneliuose išvengti bei jų nuostoliams mažinti skirtas priemones; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją nurodyti ir valstybes nares įgyvendinti tinkamas eismo nelaimėms kaimo keliuose, kaimo vietovėse ir tuneliuose išvengti bei jų nuostoliams mažinti skirtas priemones;

| 64. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares paskatinti nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas taip įrengti kelius, kad jie būtų saugūs variklinėms dviratėms transporto priemonėms; atkreipia dėmesį į tai, kad įprasti apsauginiai atitvarai Europos keliuose kelia mirtiną pavojų motociklų vairuotojams ir ragina valstybes nares pavojinguose kelio ruožuose skubiai įrengti viršutines ir apatines apsauginių atitvarų juostas (įskaitant esamų apsauginių atitvarų pakeitimą), taip pat kitas alternatyvias kelių atitvėrimo sistemas, atitinkančias standartą EN 1317, siekiant sumažinti nelaimingų atsitikimų padarinius visiems kelių eismo dalyviams; atkreipia dėmesį į bitumu užtaisytų kelio vietų keliamą pavojų motociklų vairuotojams, nes jų sukibimo koeficientas, palyginti su įprasta asfaltine kelio danga, yra daug mažesnis; |
| --- | --- |

64.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares paskatinti nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas taip įrengti kelius, kad jie būtų saugūs variklinėms dviratėms transporto priemonėms; atkreipia dėmesį į tai, kad įprasti apsauginiai atitvarai Europos keliuose kelia mirtiną pavojų motociklų vairuotojams ir ragina valstybes nares pavojinguose kelio ruožuose skubiai įrengti viršutines ir apatines apsauginių atitvarų juostas (įskaitant esamų apsauginių atitvarų pakeitimą), taip pat kitas alternatyvias kelių atitvėrimo sistemas, atitinkančias standartą EN 1317, siekiant sumažinti nelaimingų atsitikimų padarinius visiems kelių eismo dalyviams; atkreipia dėmesį į bitumu užtaisytų kelio vietų keliamą pavojų motociklų vairuotojams, nes jų sukibimo koeficientas, palyginti su įprasta asfaltine kelio danga, yra daug mažesnis;

| 65. | ragina Komisiją skatinti parengti gaires, skirtas geriausios praktikos pavyzdžiams propaguoti eismo intensyvumo mažinimo priemonių, grindžiamų fizinėmis ir optinėmis inovacijomis, srityje, be kita ko, taikyti ES bendrai finansuojamus mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus eismo intensyvumui mažinti, kad sumažėtų avarijų skaičius, triukšmas ir oro tarša; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją skatinti parengti gaires, skirtas geriausios praktikos pavyzdžiams propaguoti eismo intensyvumo mažinimo priemonių, grindžiamų fizinėmis ir optinėmis inovacijomis, srityje, be kita ko, taikyti ES bendrai finansuojamus mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus eismo intensyvumui mažinti, kad sumažėtų avarijų skaičius, triukšmas ir oro tarša;

| 66. | prašo valstybes nares sukurti ir reguliariai atnaujinti žemėlapį, kuriame būtų nurodytos jų kelių tinklo pavojingiausios avaringos vietos ir kuris turėtų būti paskelbtas viešai bei prieinamas naudojantiems automobilių navigacijos sistemas; |
| --- | --- |

66.

prašo valstybes nares sukurti ir reguliariai atnaujinti žemėlapį, kuriame būtų nurodytos jų kelių tinklo pavojingiausios avaringos vietos ir kuris turėtų būti paskelbtas viešai bei prieinamas naudojantiems automobilių navigacijos sistemas;

| 67. | mano, kad „savaime suprantamų kelių” (vok. selbsterklärende Straße) ir „atlaidžių kelių” (vok. verzeihender Straßenrand) koncepcijos yra pagrindinės kelių eismo saugos politikos dalys ir todėl turėtų būti remiamos iš ES lėšų bei nuolat keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

67.

mano, kad „savaime suprantamų kelių” (vok. selbsterklärende Straße) ir „atlaidžių kelių” (vok. verzeihender Straßenrand) koncepcijos yra pagrindinės kelių eismo saugos politikos dalys ir todėl turėtų būti remiamos iš ES lėšų bei nuolat keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais;

| 68. | ragina valstybes nares tiesiant ir remontuojant kelius visada įdiegti triukšmo juostas (angl. rumble strips); |
| --- | --- |

68.

ragina valstybes nares tiesiant ir remontuojant kelius visada įdiegti triukšmo juostas (angl. rumble strips);

| 69. | atkreipia dėmesį į ypatingą geležinkelio pervažų pavojų ir ragina valstybes nares naujose ar rekonstruojamose pervažose įdiegti lygio pakeitimą arba, antraeiliuose keliuose, įrengti viso kelio pločio užtvarus; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį į ypatingą geležinkelio pervažų pavojų ir ragina valstybes nares naujose ar rekonstruojamose pervažose įdiegti lygio pakeitimą arba, antraeiliuose keliuose, įrengti viso kelio pločio užtvarus;

| 70. | remdamasis Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo nurodo, kad reikia turėti pakankamą skaičių saugių automobilių stovėjimo aikštelių šalia greitkelių; pabrėžia vairavimo ir poilsio laikotarpių laikymosi ir suderintos sankcijų sistemos nustatymo svarbą ir ragina Komisiją ir valstybes nares įrengti pakankamai (kiekybės kriterijus) profesionaliems sunkvežimių vairuotojams skirtų saugių ir minimalius socialinius reikalavimus atitinkančių stovėjimo aikštelių, kuriose teikiamos techninės priežiūros bei pagalbos paslaugos (kokybės kriterijus); prašo, kad tokios stovėjimo aikštelės būtų numatomos kelių infrastruktūros planavimo ar pertvarkymo etapu, ir kad jų įrengimo išlaidos būtų laikomos atitinkančiomis bendro finansavimo ES programų (pvz., programos TEN-T) reikalavimus; |
| --- | --- |

70.

remdamasis Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo nurodo, kad reikia turėti pakankamą skaičių saugių automobilių stovėjimo aikštelių šalia greitkelių; pabrėžia vairavimo ir poilsio laikotarpių laikymosi ir suderintos sankcijų sistemos nustatymo svarbą ir ragina Komisiją ir valstybes nares įrengti pakankamai (kiekybės kriterijus) profesionaliems sunkvežimių vairuotojams skirtų saugių ir minimalius socialinius reikalavimus atitinkančių stovėjimo aikštelių, kuriose teikiamos techninės priežiūros bei pagalbos paslaugos (kokybės kriterijus); prašo, kad tokios stovėjimo aikštelės būtų numatomos kelių infrastruktūros planavimo ar pertvarkymo etapu, ir kad jų įrengimo išlaidos būtų laikomos atitinkančiomis bendro finansavimo ES programų (pvz., programos TEN-T) reikalavimus;

| 71. | ragina pavojinguose greitkelių ruožuose sunkvežimiams taikyti draudimą lenkti; |
| --- | --- |

71.

ragina pavojinguose greitkelių ruožuose sunkvežimiams taikyti draudimą lenkti;

| 72. | ragina valstybes nares ir kelius eksploatuojančias organizacijas pasirūpinti tinkamai suprojektuota infrastruktūra, kuria būtų padidintas sauga tuo, kad ji visa būtų gerai paženklinta ir gerai apšviesta tam, kad būtų patogesnė eismo dalyviams, ypač motociklininkams ir dviratininkams; |
| --- | --- |

72.

ragina valstybes nares ir kelius eksploatuojančias organizacijas pasirūpinti tinkamai suprojektuota infrastruktūra, kuria būtų padidintas sauga tuo, kad ji visa būtų gerai paženklinta ir gerai apšviesta tam, kad būtų patogesnė eismo dalyviams, ypač motociklininkams ir dviratininkams;

Saugesnių transporto priemonių tiekimas į rinką

| 73. | rekomenduoja visose naujų tipų komercinėse keleivinio ir krovininio transporto priemonėse privalomai įrengti alkotesterius užraktus, turinčius nedidelį moksliškai pagrįstą matavimo tolerancijos intervalą; ragina Komisiją ne vėliau kaip 2013 m. parengti pasiūlymą dėl direktyvos dėl reikalavimo įrengti alkotesterius užraktus, nustatant ir atitinkamus direktyvos techninio įgyvendinimo reikalavimus; |
| --- | --- |

73.

rekomenduoja visose naujų tipų komercinėse keleivinio ir krovininio transporto priemonėse privalomai įrengti alkotesterius užraktus, turinčius nedidelį moksliškai pagrįstą matavimo tolerancijos intervalą; ragina Komisiją ne vėliau kaip 2013 m. parengti pasiūlymą dėl direktyvos dėl reikalavimo įrengti alkotesterius užraktus, nustatant ir atitinkamus direktyvos techninio įgyvendinimo reikalavimus;

| 74. | ragina Komisiją ir toliau daug dėmesio skirti pasyvaus transporto priemonių saugumo didinimui, pvz., naudojant moderniausias avarijų valdymo sistemas, be kita ko, gerinti didelių ir mažų automobilių bei sunkvežimių ir lengvųjų automobilių ar lengvųjų transporto priemonių suderinamumą; ragina ir toliau didelį dėmesį skirti susidūrimų su pažeidžiamais eismo dalyviais pasekmių švelninimui; ragina Komisiją pasiūlyti peržiūrėti ES teisės aktus dėl apsauginių priekio užkardų, kad būtų numatytas optimalus energijos sugėrimo pajėgumas ir apsauginių priekio užkardų aukštis lengvojo automobilio vairuotojui susidūrimo metu veiksmingai apsaugoti; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją ir toliau daug dėmesio skirti pasyvaus transporto priemonių saugumo didinimui, pvz., naudojant moderniausias avarijų valdymo sistemas, be kita ko, gerinti didelių ir mažų automobilių bei sunkvežimių ir lengvųjų automobilių ar lengvųjų transporto priemonių suderinamumą; ragina ir toliau didelį dėmesį skirti susidūrimų su pažeidžiamais eismo dalyviais pasekmių švelninimui; ragina Komisiją pasiūlyti peržiūrėti ES teisės aktus dėl apsauginių priekio užkardų, kad būtų numatytas optimalus energijos sugėrimo pajėgumas ir apsauginių priekio užkardų aukštis lengvojo automobilio vairuotojui susidūrimo metu veiksmingai apsaugoti;

| 75. | ragina Komisiją per dvejus metus parengti pranešimą apie tai, kokią įtaką vairuotojo bendram matomumui daro padidinta keleivių apsauga transporto priemonėse sutvirtinant A, B ir C atramas, ir tai, ar tokios priemonės turi poveikį pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugai; |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją per dvejus metus parengti pranešimą apie tai, kokią įtaką vairuotojo bendram matomumui daro padidinta keleivių apsauga transporto priemonėse sutvirtinant A, B ir C atramas, ir tai, ar tokios priemonės turi poveikį pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugai;

| 76. | ragina Komisiją per dvejus metus parengti pranešimą apie elektrinių transporto priemonių, be kita ko, elektrinių dviračių (angl. e-bike, pedelec), saugos aspektus; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją per dvejus metus parengti pranešimą apie elektrinių transporto priemonių, be kita ko, elektrinių dviračių (angl. e-bike, pedelec), saugos aspektus;

| 77. | ragina Komisiją ne vėliau kaip 2013 m. pateikti pasiūlymą siekiant užtikrinti, kad kiekviename naujame automobilyje standartiškai būtų įrengta patobulinta apie priekinių ir galinių sėdynių saugos diržus primenanti sistema su garso ir vaizdo įspėjimu; |
| --- | --- |

77.

ragina Komisiją ne vėliau kaip 2013 m. pateikti pasiūlymą siekiant užtikrinti, kad kiekviename naujame automobilyje standartiškai būtų įrengta patobulinta apie priekinių ir galinių sėdynių saugos diržus primenanti sistema su garso ir vaizdo įspėjimu;

| 78. | ragina Komisiją įvertinti, ar tikslinga įrengti apie nuovargį įspėjančias sistemas, ir, atsižvelgiant į aplinkybes, nustatyti prievolę jas įrengti; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją įvertinti, ar tikslinga įrengti apie nuovargį įspėjančias sistemas, ir, atsižvelgiant į aplinkybes, nustatyti prievolę jas įrengti;

| 79. | ragina automobilių gamintojus kuriant elektromobilius ir kitas naujas variklių technologijas ypatingą dėmesį skirti reikalavimui, kad kelių eismo nelaimės atveju būtų užtikrinta patikima vairuotojų, keleivių, pirmosios pagalbos ir gelbėjimo tarnybų apsauga nuo galimų naujų pavojų; |
| --- | --- |

79.

ragina automobilių gamintojus kuriant elektromobilius ir kitas naujas variklių technologijas ypatingą dėmesį skirti reikalavimui, kad kelių eismo nelaimės atveju būtų užtikrinta patikima vairuotojų, keleivių, pirmosios pagalbos ir gelbėjimo tarnybų apsauga nuo galimų naujų pavojų;

| 80. | ragina valstybes nares efektyviai ir plačiai kontroliuoti automobilių, motociklų ir dviračių priedų, dalių ir atsarginių importą, siekiant užtikrinti, kad jos būtų tinkamos ir atitiktų griežtus Europos vartotojų apsaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

80.

ragina valstybes nares efektyviai ir plačiai kontroliuoti automobilių, motociklų ir dviračių priedų, dalių ir atsarginių importą, siekiant užtikrinti, kad jos būtų tinkamos ir atitiktų griežtus Europos vartotojų apsaugos reikalavimus;

| 81. | ragina Komisiją išsamiai ištirti, ar vairuotojai, naudodami geresnę transporto priemonės saugos techniką, prasčiau suvokia riziką, ir per dvejus metus Parlamentui pateikti pranešimą šia tema; |
| --- | --- |

81.

ragina Komisiją išsamiai ištirti, ar vairuotojai, naudodami geresnę transporto priemonės saugos techniką, prasčiau suvokia riziką, ir per dvejus metus Parlamentui pateikti pranešimą šia tema;

| 82. | ragina Komisiją sukurti bendrą Europos erdvę, kurioje būtų reguliariai atliekama techninė visų variklinių kelių transporto priemonių ir jų saugai svarbių elektroninių sistemų apžiūra; tikisi, kad šios apžiūros pagrindas bus griežčiausi vienodi tikrinimo standartai; tikisi, kad už apžiūrą ir apžiūros pažymų išdavimą bus atsakingos nepriklausomos tikrinimo įstaigos, sertifikuotos pagal suderintą standartą; tikisi, kad bus užtikrintas šios techninės apžiūros pažymų abipusis pripažinimas; |
| --- | --- |

82.

ragina Komisiją sukurti bendrą Europos erdvę, kurioje būtų reguliariai atliekama techninė visų variklinių kelių transporto priemonių ir jų saugai svarbių elektroninių sistemų apžiūra; tikisi, kad šios apžiūros pagrindas bus griežčiausi vienodi tikrinimo standartai; tikisi, kad už apžiūrą ir apžiūros pažymų išdavimą bus atsakingos nepriklausomos tikrinimo įstaigos, sertifikuotos pagal suderintą standartą; tikisi, kad bus užtikrintas šios techninės apžiūros pažymų abipusis pripažinimas;

| 83. | ragina Komisiją per dvejus metus nustatyti bendrus techninių patikrinimų, atliekamų į sunkias avarijas patekusias transporto priemonėms, standartus; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją per dvejus metus nustatyti bendrus techninių patikrinimų, atliekamų į sunkias avarijas patekusias transporto priemonėms, standartus;

| 84. | ragina Komisiją remti transporto priemonių saugos standartų, pvz., taikomų transporto priemonių technologijoje kaip susidūrimų išvengimo priemonių, griežtinimą; dar kartą pabrėžia intelektinių transporto sistemų (ITS) reikšmę mažinant žuvusių keliuose skaičių ir primena ekologinį pažangiųjų automobilių ir pažangiųjų kelių, taip pat bandomųjų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektų, susijusių su transporto priemonių tarpusavio sąsajų (V2V) ir transporto priemonių ir kelių infrastruktūros sąsajų (V2R) įranga, potencialą; ragina ir Komisiją, ir valstybes nares sutelkti dėmesį ITS – ir ne tik transeuropinių tinklų (TEN) keliuose; |
| --- | --- |

84.

ragina Komisiją remti transporto priemonių saugos standartų, pvz., taikomų transporto priemonių technologijoje kaip susidūrimų išvengimo priemonių, griežtinimą; dar kartą pabrėžia intelektinių transporto sistemų (ITS) reikšmę mažinant žuvusių keliuose skaičių ir primena ekologinį pažangiųjų automobilių ir pažangiųjų kelių, taip pat bandomųjų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektų, susijusių su transporto priemonių tarpusavio sąsajų (V2V) ir transporto priemonių ir kelių infrastruktūros sąsajų (V2R) įranga, potencialą; ragina ir Komisiją, ir valstybes nares sutelkti dėmesį ITS – ir ne tik transeuropinių tinklų (TEN) keliuose;

| 85. | ragina Komisiją nustatyti bendrus transporto priemonių padangų standartus, ypač taikomus padangų protektoriaus gyliui ir slėgiui padangose, ir numatyti atitinkamą kontrolę; pritaria padangų patikrinimo įtraukimui į reguliarią techninę transporto priemonių apžiūrą; pritaria griežtesniam su padangomis susijusių taisyklių taikymui dažniau atliekant patikrą keliuose (angl. road side inspections); ragina Komisiją pasiūlyti slėgio padangose stebėsenos sistemų (angl. TPMS) specifikacijas, siekiant užtikrinti tinkamą padangų naudojimą, taip padidinant kelių eismo saugą ir prisidedant prie aplinkosaugos; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją nustatyti bendrus transporto priemonių padangų standartus, ypač taikomus padangų protektoriaus gyliui ir slėgiui padangose, ir numatyti atitinkamą kontrolę; pritaria padangų patikrinimo įtraukimui į reguliarią techninę transporto priemonių apžiūrą; pritaria griežtesniam su padangomis susijusių taisyklių taikymui dažniau atliekant patikrą keliuose (angl. road side inspections); ragina Komisiją pasiūlyti slėgio padangose stebėsenos sistemų (angl. TPMS) specifikacijas, siekiant užtikrinti tinkamą padangų naudojimą, taip padidinant kelių eismo saugą ir prisidedant prie aplinkosaugos;

Modernios technologijos, skirtos transporto priemonėms, infrastruktūrai ir skubios pagalbos tarnyboms

| 86. | ragina suteikti galimybę kelių eismo dalyviams prieš kelionę ir jos metu susipažinti su bendra kelio būklės (angl. state of road) informacija, informacija apie labai pavojingas ar neįprastos konstrukcijos kelio atkarpas bei galiojančiomis konkrečių valstybių narių eismo taisyklėmis (pvz., susijusiomis su greičio apribojimo tvarka ir didžiausiu leistinu alkoholio kiekiu kraujyje), pvz., pasitelkiant pažangiąsias eismo sistemas; tikisi, kad šioje srityje bus visapusiškai naudojamasi Europos palydovinės navigacijos sistemos „Galileo“ galimybėmis; |
| --- | --- |

86.

ragina suteikti galimybę kelių eismo dalyviams prieš kelionę ir jos metu susipažinti su bendra kelio būklės (angl. state of road) informacija, informacija apie labai pavojingas ar neįprastos konstrukcijos kelio atkarpas bei galiojančiomis konkrečių valstybių narių eismo taisyklėmis (pvz., susijusiomis su greičio apribojimo tvarka ir didžiausiu leistinu alkoholio kiekiu kraujyje), pvz., pasitelkiant pažangiąsias eismo sistemas; tikisi, kad šioje srityje bus visapusiškai naudojamasi Europos palydovinės navigacijos sistemos „Galileo“ galimybėmis;

| 87. | ragina Komisiją ne vėliau kaip 2012 m. pateikti teisėkūros pasiūlymą, kuriuo būtų numatyta palaipsniui, pirmiausia nuomojamose, vėliau komercinėse ir privačiose transporto priemonėse, įdiegti integruotą, standartizuotai nuskaitomą eismo įvykių įrašymo sistemą, kuri įrašytų su eismo įvykiu susijusius duomenis prieš įvykį, įvykio metu ir po jo (angl. Event Data Recording), pasiūlyme numatant įgyvendinimo tvarkaraštį ir pateikiant išsamų patvirtinimo procedūros aprašą; tačiau pabrėžia, kad būtina užtikrinti asmenų duomenų apsaugą ir įrašytus duomenis naudoti tik eismo įvykiui tirti; |
| --- | --- |

87.

ragina Komisiją ne vėliau kaip 2012 m. pateikti teisėkūros pasiūlymą, kuriuo būtų numatyta palaipsniui, pirmiausia nuomojamose, vėliau komercinėse ir privačiose transporto priemonėse, įdiegti integruotą, standartizuotai nuskaitomą eismo įvykių įrašymo sistemą, kuri įrašytų su eismo įvykiu susijusius duomenis prieš įvykį, įvykio metu ir po jo (angl. Event Data Recording), pasiūlyme numatant įgyvendinimo tvarkaraštį ir pateikiant išsamų patvirtinimo procedūros aprašą; tačiau pabrėžia, kad būtina užtikrinti asmenų duomenų apsaugą ir įrašytus duomenis naudoti tik eismo įvykiui tirti;

| 88. | ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl pažangiųjų greičio reguliavimo sistemų įrengimo transporto priemonėse, pasiūlyme pateikiant tvarkaraštį, leidimo suteikimo procedūros detales ir reikalingos kelių infrastruktūros aprašymą; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl pažangiųjų greičio reguliavimo sistemų įrengimo transporto priemonėse, pasiūlyme pateikiant tvarkaraštį, leidimo suteikimo procedūros detales ir reikalingos kelių infrastruktūros aprašymą;

| 89. | ragina Komisiją remti veiksmus, kuriais klientai skatinami perkant transporto priemones rinktis naujoviškas transporto priemonių saugos technologijas, kurių daugelis dar nėra privalomos, tačiau turi akivaizdžių saugumo pranašumų; ragina draudimo bendroves būti labiau linkusiomis taikyti palankesnes draudimo įmokas vairuotojams, kurių transporto priemonėse įrengtos saugos sistemos ir yra įrodyta, kad jos padeda išvengti eismo nelaimių arba sušvelninti jų padarinius; |
| --- | --- |

89.

ragina Komisiją remti veiksmus, kuriais klientai skatinami perkant transporto priemones rinktis naujoviškas transporto priemonių saugos technologijas, kurių daugelis dar nėra privalomos, tačiau turi akivaizdžių saugumo pranašumų; ragina draudimo bendroves būti labiau linkusiomis taikyti palankesnes draudimo įmokas vairuotojams, kurių transporto priemonėse įrengtos saugos sistemos ir yra įrodyta, kad jos padeda išvengti eismo nelaimių arba sušvelninti jų padarinius;

| 90. | ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl naujų technologijų, kuriomis gali būti padidinta kelių eismo sauga, pvz., dėl naujoviškų (adaptyviųjų ir pan.) žibintų sistemų; |
| --- | --- |

90.

ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl naujų technologijų, kuriomis gali būti padidinta kelių eismo sauga, pvz., dėl naujoviškų (adaptyviųjų ir pan.) žibintų sistemų;

| 91. | ragina Komisiją paspartinti jos atliekamą Direktyvos 2007/38/EB įvertinimą ir peržiūrą; ragina atsižvelgti į techninę pažangą visuose sunkvežimiuose įrengiant specialius galinio vaizdo veidrodėlius, kamerą su ekranu ar kitas technines priemones, kuriomis pašalinamos aklosios zonos, kad, be kita ko, būtų išvengta susidūrimų su dviratininkais ir pėsčiaisiais, patekusiais į vairuotojo akląją zoną; |
| --- | --- |

91.

ragina Komisiją paspartinti jos atliekamą Direktyvos 2007/38/EB įvertinimą ir peržiūrą; ragina atsižvelgti į techninę pažangą visuose sunkvežimiuose įrengiant specialius galinio vaizdo veidrodėlius, kamerą su ekranu ar kitas technines priemones, kuriomis pašalinamos aklosios zonos, kad, be kita ko, būtų išvengta susidūrimų su dviratininkais ir pėsčiaisiais, patekusiais į vairuotojo akląją zoną;

| 92. | palankiai vertina Komisijos paskelbtą tikslą ypatingą dėmesį skirti motociklų vairuotojų saugai; |
| --- | --- |

92.

palankiai vertina Komisijos paskelbtą tikslą ypatingą dėmesį skirti motociklų vairuotojų saugai;

| 93. | mano, kad pareiga palaipsniui visuose naujuose motocikluose įrengti stabdžių antiblokavimo sistemą yra svarbi priemonė, kurią taikant būtų galima gerokai sumažinti sunkių motociklų eismo įvykių skaičių; |
| --- | --- |

93.

mano, kad pareiga palaipsniui visuose naujuose motocikluose įrengti stabdžių antiblokavimo sistemą yra svarbi priemonė, kurią taikant būtų galima gerokai sumažinti sunkių motociklų eismo įvykių skaičių;

| 94. | ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad komercinėms transporto priemonėms taikomi reikalavimai būtų sugriežtinti pagal technines sąlygas, pvz., susijusias su įspėjimo apie nuovargį ir išsiblaškymą įtaisais; |
| --- | --- |

94.

ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad komercinėms transporto priemonėms taikomi reikalavimai būtų sugriežtinti pagal technines sąlygas, pvz., susijusias su įspėjimo apie nuovargį ir išsiblaškymą įtaisais;

| 95. | rekomenduoja visuose naujesnių modelių ir, esant techninei galimybei, senesnių modelių tolimųjų reisų sunkvežimiuose įrengti oro kondicionavimo sistemas; laikosi nuomonės, kad šios sistemos turėtų veikti ir išjungus variklį, kad transporto priemonės vairuotojas galėtų deramai pailsėti; ragina Europos Komisiją paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 561/2006 8 straipsnio 8 dalies terminą „tinkamos miegojimo vietos“; |
| --- | --- |

95.

rekomenduoja visuose naujesnių modelių ir, esant techninei galimybei, senesnių modelių tolimųjų reisų sunkvežimiuose įrengti oro kondicionavimo sistemas; laikosi nuomonės, kad šios sistemos turėtų veikti ir išjungus variklį, kad transporto priemonės vairuotojas galėtų deramai pailsėti; ragina Europos Komisiją paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 561/2006 8 straipsnio 8 dalies terminą „tinkamos miegojimo vietos“;

| 96. | teigiamai vertina Komisijos pranešimą, kad ji ketina pagreitinti projekto „eCall“ įgyvendinimą, ir ragina Komisiją per dvejus ateinančius metus apsvarstyti, ar derėtų į šį projektą įtraukti motociklų vairuotojus, sunkiąsias krovinines transporto priemones ir autobusus, ypatingą dėmesį teikiant specifiniams neįgaliųjų poreikiams, ir, esant reikalui, pateikti atitinkamų pasiūlymų; |
| --- | --- |

96.

teigiamai vertina Komisijos pranešimą, kad ji ketina pagreitinti projekto „eCall“ įgyvendinimą, ir ragina Komisiją per dvejus ateinančius metus apsvarstyti, ar derėtų į šį projektą įtraukti motociklų vairuotojus, sunkiąsias krovinines transporto priemones ir autobusus, ypatingą dėmesį teikiant specifiniams neįgaliųjų poreikiams, ir, esant reikalui, pateikti atitinkamų pasiūlymų;

| 97. | ragina Komisiją parengti priemones, skirtas gelbėjimo tarnybų darbuotojams remti ir apsaugoti nelaimės atveju, pvz., galimybę vietoje rasti arba gauti informaciją apie transporto priemonės variklio tipą, oro pagalves ir panašią pasyviąją saugos įrangą arba specifinės medžiagos naudojimą, taip pat visą kitą svarbią techninę gelbėjimo informaciją apie kiekvieną automobilio modelį, siekiant paspartinti gelbėjimo operaciją; |
| --- | --- |

97.

ragina Komisiją parengti priemones, skirtas gelbėjimo tarnybų darbuotojams remti ir apsaugoti nelaimės atveju, pvz., galimybę vietoje rasti arba gauti informaciją apie transporto priemonės variklio tipą, oro pagalves ir panašią pasyviąją saugos įrangą arba specifinės medžiagos naudojimą, taip pat visą kitą svarbią techninę gelbėjimo informaciją apie kiekvieną automobilio modelį, siekiant paspartinti gelbėjimo operaciją;

Pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsauga

| 98. | ragina didesnį dėmesį skirti pažeidžiamų eismo dalyvių, pvz., motociklininkų, pėsčiųjų, kelių priežiūros darbuotojų, dviratininkų, vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų, apsaugai kaip sudėtinei eismo saugos daliai, pvz., transporto priemonėse ir infrastruktūroje taikant naujoviškas technologijas; ragina didesnį dėmesį skirti vyresnio amžiaus ir riboto judumo žmonėms kaip kelių eismo dalyviams; todėl ragina valstybes nares rengti programas, kuriomis užkertamas kelias eismo nelaimėms, susijusioms su senyvu amžiumi, ir padidinamos vyresnio amžiaus žmonių galimybės aktyviai dalyvauti kelių eisme; rekomenduoja naudoti kelių eismo apsaugos barjerus lygiu paviršiumi ir atskirti specialias juostas pažeidžiamiems eismo dalyviams; |
| --- | --- |

98.

ragina didesnį dėmesį skirti pažeidžiamų eismo dalyvių, pvz., motociklininkų, pėsčiųjų, kelių priežiūros darbuotojų, dviratininkų, vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų, apsaugai kaip sudėtinei eismo saugos daliai, pvz., transporto priemonėse ir infrastruktūroje taikant naujoviškas technologijas; ragina didesnį dėmesį skirti vyresnio amžiaus ir riboto judumo žmonėms kaip kelių eismo dalyviams; todėl ragina valstybes nares rengti programas, kuriomis užkertamas kelias eismo nelaimėms, susijusioms su senyvu amžiumi, ir padidinamos vyresnio amžiaus žmonių galimybės aktyviai dalyvauti kelių eisme; rekomenduoja naudoti kelių eismo apsaugos barjerus lygiu paviršiumi ir atskirti specialias juostas pažeidžiamiems eismo dalyviams;

| 99. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas remti sistemas „saugus kelias į mokyklą“, kuriomis siekiama padidinti vaikų saugumą; nurodo, kad būtina ne tik nustatyti greičio apribojimus ir įsteigti mokyklų eismo policijos padalinius, bet ir užtikrinti transporto priemonių, naudojamų kaip mokyklų autobusai, tinkamumą ir vairuotojų profesinius įgūdžius; |
| --- | --- |

99.

ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas remti sistemas „saugus kelias į mokyklą“, kuriomis siekiama padidinti vaikų saugumą; nurodo, kad būtina ne tik nustatyti greičio apribojimus ir įsteigti mokyklų eismo policijos padalinius, bet ir užtikrinti transporto priemonių, naudojamų kaip mokyklų autobusai, tinkamumą ir vairuotojų profesinius įgūdžius;

| 100. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti važiavimą dviračiu ir ėjimą pėsčiomis kaip savarankiškas transporto rūšis ir neatskiriamą transporto sistemų dalį; |
| --- | --- |

100.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti važiavimą dviračiu ir ėjimą pėsčiomis kaip savarankiškas transporto rūšis ir neatskiriamą transporto sistemų dalį;

| 101. | ragina valstybes nares:






  — | nustatyti, kad visiems transporto priemonėse esantiems asmenims reikia su savimi turėti įspėjamąsias liemenes, taip pat |
| --- | --- | --- |

101.

ragina valstybes nares:

—

nustatyti, kad visiems transporto priemonėse esantiems asmenims reikia su savimi turėti įspėjamąsias liemenes, taip pat

| — | skatinti dviratininkus, ypač naktį užmiestyje, dėvėti apsauginius šalmus ir vilkėti įspėjamąsias liemenes arba panašius rūbus dviratininkų matomumui didinti; |
| --- | --- |

—

skatinti dviratininkus, ypač naktį užmiestyje, dėvėti apsauginius šalmus ir vilkėti įspėjamąsias liemenes arba panašius rūbus dviratininkų matomumui didinti;

| 102. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriame dviračių gamintojams būtų numatyti privalomi mažiausi reikalavimai dėl žibintų ir atšvaitų; |
| --- | --- |

102.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriame dviračių gamintojams būtų numatyti privalomi mažiausi reikalavimai dėl žibintų ir atšvaitų;

| 103. | rekomenduoja vaikus iki trejų metų amžiaus transporto priemonėse sodinti vaikų sėdynėse priešinga važiavimui kryptimi; |
| --- | --- |

103.

rekomenduoja vaikus iki trejų metų amžiaus transporto priemonėse sodinti vaikų sėdynėse priešinga važiavimui kryptimi;

*

* *

| 104. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

104.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  „2011–2020 m. Europos kelių eismo saugos veiksmų programos rengimas“.

(2)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 609.

(3)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 268.

(4)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 220.

(5)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 50.

(6)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 43.

(7)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 58.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0260.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/67

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisBesivystančių šalių užtvankų infrastruktūros gerinimo finansavimas

P7_TA(2011)0409

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl besivystančių šalių užtvankų infrastruktūros gerinimo finansavimo (2010/2270(INI))

2013/C 56 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl Pasaulio banko energetikos strategijos besivystančioms šalims (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl Pasaulio banko energetikos strategijos besivystančioms šalims (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. pasaulio vystymosi ataskaitą: vystymasis ir klimato kaita, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. pasaulio vystymosi ataskaitą: vystymasis ir klimato kaita,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) ir Pasaulinės meteorologijos organizacijos (angl. WMO) ataskaitą „Integruotas Jungtinių Tautų aplinkos programos anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas. Sąvadas sprendimų priėmėjams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) ir Pasaulinės meteorologijos organizacijos (angl. WMO) ataskaitą „Integruotas Jungtinių Tautų aplinkos programos anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas. Sąvadas sprendimų priėmėjams“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. trečiąjį JT pranešimą dėl pasaulio vandens išteklių padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. trečiąjį JT pranešimą dėl pasaulio vandens išteklių padėties,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vystymo programą (JTVP) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2008 m. ataskaitą „Padėtis besivystančiose šalyse, susijusi su galimybe naudotis energijos ištekliais“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vystymo programą (JTVP) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2008 m. ataskaitą „Padėtis besivystančiose šalyse, susijusi su galimybe naudotis energijos ištekliais“,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. JTAP užtvankų ir plėtros projekto ataskaitą „Užtvankos ir plėtra – atitinkami veiksmai siekiant gerinti sprendimų priėmimą. Atitinkamų veiksmų siekiant gerinti sprendimų dėl užtvankų ir jų alternatyvų priėmimą rinkinys“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. JTAP užtvankų ir plėtros projekto ataskaitą „Užtvankos ir plėtra – atitinkami veiksmai siekiant gerinti sprendimų priėmimą. Atitinkamų veiksmų siekiant gerinti sprendimų dėl užtvankų ir jų alternatyvų priėmimą rinkinys“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 16 d. Pasaulinės užtvankų komisijos galutinę ataskaitą „Užtvankos ir vystymasis. Nauja sprendimų priėmimo sistema“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 16 d. Pasaulinės užtvankų komisijos galutinę ataskaitą „Užtvankos ir vystymasis. Nauja sprendimų priėmimo sistema“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 8 d. JTAP ataskaitą „Aukštikalnių ledynai ir klimato kaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 8 d. JTAP ataskaitą „Aukštikalnių ledynai ir klimato kaita“,

| — | atsižvelgdamas į JTAP 2008 m. ataskaitą „Grėsmė gėlo vandens atsargoms. Pietų Azija. Dėl aplinkos pokyčių senkančių gėlo vandens atsargų vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JTAP 2008 m. ataskaitą „Grėsmė gėlo vandens atsargoms. Pietų Azija. Dėl aplinkos pokyčių senkančių gėlo vandens atsargų vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7–0213/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7–0213/2011),

| A. | kadangi, dabartiniais skaičiavimais, visame pasaulyje yra daugiau kaip 50 000 didelių užtvankų, 100 000 mažesnių užtvankų ir 1 mln. mažų užtvankų, |
| --- | --- |

A.

kadangi, dabartiniais skaičiavimais, visame pasaulyje yra daugiau kaip 50 000 didelių užtvankų, 100 000 mažesnių užtvankų ir 1 mln. mažų užtvankų,

| B. | kadangi pagal tarptautinius standartus aukštesnė kaip 15 m užtvanka laikoma didele, o žemesnė kaip 15 m – maža, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal tarptautinius standartus aukštesnė kaip 15 m užtvanka laikoma didele, o žemesnė kaip 15 m – maža,

| C. | kadangi 1999–2001 m. Azijoje pastatytos 589 didelės užtvankos, o nuo 2006 m. planuota statyti arba statoma dar 270 užtvankų, kurių aukštis – 60 m ir daugiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi 1999–2001 m. Azijoje pastatytos 589 didelės užtvankos, o nuo 2006 m. planuota statyti arba statoma dar 270 užtvankų, kurių aukštis – 60 m ir daugiau,

| D. | kadangi leidimas statyti trečią pagal dydį pasaulyje užtvanką – Belo Montės užtvanką – Brazilijoje išduotas nepaisant rimtų rūpestį keliančių aplinkos apsaugos klausimų, nes bus užtvindytas 500 kvadratinių kilometrų plotas ir dėl to bus padaryta žala neįkainojamai Amazonės ekosistemai bei biologinei įvairovei ir bus priversti persikelti 50 000 žmonių, kurių dauguma yra čiabuviai, |
| --- | --- |

D.

kadangi leidimas statyti trečią pagal dydį pasaulyje užtvanką – Belo Montės užtvanką – Brazilijoje išduotas nepaisant rimtų rūpestį keliančių aplinkos apsaugos klausimų, nes bus užtvindytas 500 kvadratinių kilometrų plotas ir dėl to bus padaryta žala neįkainojamai Amazonės ekosistemai bei biologinei įvairovei ir bus priversti persikelti 50 000 žmonių, kurių dauguma yra čiabuviai,

| E. | kadangi Europos investicijų bankas yra prisidėjęs prie daugybės užtvankų projektų, taip pat ir Azijoje (tokiose šalyse kaip Laosas ir Pakistanas), |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos investicijų bankas yra prisidėjęs prie daugybės užtvankų projektų, taip pat ir Azijoje (tokiose šalyse kaip Laosas ir Pakistanas),

| F. | kadangi vanduo yra gyvybiškai svarbus žemės ūkiui, tačiau drėkinama tik 5 proc. Afrikos dirbamos žemės, panaudota mažiau kaip 10 proc. galimos hidroenergijos ir tik 58 proc. Afrikos gyventojų turi galimybę gauti saugaus geriamojo vandens, |
| --- | --- |

F.

kadangi vanduo yra gyvybiškai svarbus žemės ūkiui, tačiau drėkinama tik 5 proc. Afrikos dirbamos žemės, panaudota mažiau kaip 10 proc. galimos hidroenergijos ir tik 58 proc. Afrikos gyventojų turi galimybę gauti saugaus geriamojo vandens,

| G. | kadangi prastas Afrikos vandens išteklių valdymas lėmė ypač didelę dirvožemio eroziją, dėl to padidėjo vandens valymo sąnaudos, vandens rezervuarai greitai dumblėja, ekonominis gyvybingumas silpnėja, nutrūksta vandens tiekimas, |
| --- | --- |

G.

kadangi prastas Afrikos vandens išteklių valdymas lėmė ypač didelę dirvožemio eroziją, dėl to padidėjo vandens valymo sąnaudos, vandens rezervuarai greitai dumblėja, ekonominis gyvybingumas silpnėja, nutrūksta vandens tiekimas,

| H. | kadangi dideliems hidroenergetikos projektams tenka 25 proc. siūlomų taršos mažinimo kreditų pagal Švarios plėtros mechanizmą (ŠPM), |
| --- | --- |

H.

kadangi dideliems hidroenergetikos projektams tenka 25 proc. siūlomų taršos mažinimo kreditų pagal Švarios plėtros mechanizmą (ŠPM),

| I. | kadangi decentralizuotos vandens infrastruktūros plėtra yra būtina aprūpinimo vandeniu saugumo Afrikoje ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo sąlyga; kadangi norint užtikrinti patikimą vandens tiekimą per sausras ir sulaikyti per didelį vandens kiekį per potvynius reikia patobulinti jo saugojimo būdus; kadangi Afrikoje vidutinė vienam žmogui tenkanti vandens saugojimo talpa yra apytiksliai 200 kubinių metrų per metus, o tai yra gerokai mažiau negu kitų regionų besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

I.

kadangi decentralizuotos vandens infrastruktūros plėtra yra būtina aprūpinimo vandeniu saugumo Afrikoje ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo sąlyga; kadangi norint užtikrinti patikimą vandens tiekimą per sausras ir sulaikyti per didelį vandens kiekį per potvynius reikia patobulinti jo saugojimo būdus; kadangi Afrikoje vidutinė vienam žmogui tenkanti vandens saugojimo talpa yra apytiksliai 200 kubinių metrų per metus, o tai yra gerokai mažiau negu kitų regionų besivystančiose šalyse,

| J. | kadangi 2007–2008 m. labai padidėjo parama, skirta su prekyba susijusiai infrastruktūrai (iki 75 %), ir nors šioje srityje įsipareigojimai labai keitėsi, 2008 m. skirta rekordinė beveik 5 mlrd. EUR suma, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2007–2008 m. labai padidėjo parama, skirta su prekyba susijusiai infrastruktūrai (iki 75 %), ir nors šioje srityje įsipareigojimai labai keitėsi, 2008 m. skirta rekordinė beveik 5 mlrd. EUR suma,

| K. | kadangi vandens sektoriuje Pasaulio bankas yra didžiausias išorės finansuotojas, valdantis 20 mlrd. USD vertės portfelį su vandeniu susijusiuose projektuose, kurie vykdomi daugiau kaip 100 šalių, |
| --- | --- |

K.

kadangi vandens sektoriuje Pasaulio bankas yra didžiausias išorės finansuotojas, valdantis 20 mlrd. USD vertės portfelį su vandeniu susijusiuose projektuose, kurie vykdomi daugiau kaip 100 šalių,

| L. | kadangi užtvankos, kurios iš esmės pakeičia upes ir gamtos išteklių naudojimą, daro didelį poveikį žmonių bendruomenėms, upių ir šlapynių ekosistemoms bei biologinei įvairovei, |
| --- | --- |

L.

kadangi užtvankos, kurios iš esmės pakeičia upes ir gamtos išteklių naudojimą, daro didelį poveikį žmonių bendruomenėms, upių ir šlapynių ekosistemoms bei biologinei įvairovei,

| M. | kadangi 2000 m. lapkričio 16 d. Pasaulinės užtvankų komisijos ataskaitos išvadose nurodoma, kad, nors ir buvo naudojamos didelės užtvankos, nebuvo pagaminta tiek elektros energijos, patiekta tiek vandens, nebuvo taip valdoma potvynio žala, kaip numatyta, šios užtvankos turėjo didelį socialinį ir aplinkosauginį poveikį, o pastangos šį poveikį sušvelninti dažniausiai buvo nesėkmingos, |
| --- | --- |

M.

kadangi 2000 m. lapkričio 16 d. Pasaulinės užtvankų komisijos ataskaitos išvadose nurodoma, kad, nors ir buvo naudojamos didelės užtvankos, nebuvo pagaminta tiek elektros energijos, patiekta tiek vandens, nebuvo taip valdoma potvynio žala, kaip numatyta, šios užtvankos turėjo didelį socialinį ir aplinkosauginį poveikį, o pastangos šį poveikį sušvelninti dažniausiai buvo nesėkmingos,

| N. | kadangi užtvankų rezervuarai išmeta šiltnamio efektą sukeliančių dujų, tarp jų (dėl pūvančių augalų) – metaną, |
| --- | --- |

N.

kadangi užtvankų rezervuarai išmeta šiltnamio efektą sukeliančių dujų, tarp jų (dėl pūvančių augalų) – metaną,

| O. | kadangi, JT skaičiavimais, iki 2050 m. 2 mlrd. žmonių kils didelių potvynių žalos grėsmė, |
| --- | --- |

O.

kadangi, JT skaičiavimais, iki 2050 m. 2 mlrd. žmonių kils didelių potvynių žalos grėsmė,

| P. | kadangi, Pasaulinės užtvankų komisijos vertinimu, dėl užtvankų visame pasaulyje fiziškai turėjo persikelti apie 40–80 milijonų žmonių, |
| --- | --- |

P.

kadangi, Pasaulinės užtvankų komisijos vertinimu, dėl užtvankų visame pasaulyje fiziškai turėjo persikelti apie 40–80 milijonų žmonių,

| Q. | kadangi Pasaulinė užtvankų komisija padarė išvadą, kad dėl didelių užtvankų buvo negrįžtamai prarasta daugybė rūšių gyvūnų ir augalų, išnaikinta daug ekosistemų; kadangi upių baseinų ekosistemų supratimas, apsauga ir atkūrimas yra esminis dalykas siekiant skatinti tvarų žmonijos vystymąsi ir visų rūšių gyvūnų bei augalų gerovę, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Pasaulinė užtvankų komisija padarė išvadą, kad dėl didelių užtvankų buvo negrįžtamai prarasta daugybė rūšių gyvūnų ir augalų, išnaikinta daug ekosistemų; kadangi upių baseinų ekosistemų supratimas, apsauga ir atkūrimas yra esminis dalykas siekiant skatinti tvarų žmonijos vystymąsi ir visų rūšių gyvūnų bei augalų gerovę,

| 1. | mano, jog per pastarąjį šimtmetį paaiškėjo, kad, nors potvynių valdymui išleidžiama milijardai dolerių, pasaulyje nėra kito tokio gamtinio pavojaus, kuris labiau niokotų turtą ar nusineštų daugiau žmonių gyvybių nei potvynis; |
| --- | --- |

1.

mano, jog per pastarąjį šimtmetį paaiškėjo, kad, nors potvynių valdymui išleidžiama milijardai dolerių, pasaulyje nėra kito tokio gamtinio pavojaus, kuris labiau niokotų turtą ar nusineštų daugiau žmonių gyvybių nei potvynis;

| 2. | pabrėžia, kad vanduo yra retas gamtos išteklius, dėl kurio teisingo paskirstymo reikia susimąstyti; todėl pažymi, kad gėlo vandens išteklių valdymo persvarstymas, atsižvelgiant į klimato kaitą, be jokių abejonių yra esminis pasauliui kylantis uždavinys; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad vanduo yra retas gamtos išteklius, dėl kurio teisingo paskirstymo reikia susimąstyti; todėl pažymi, kad gėlo vandens išteklių valdymo persvarstymas, atsižvelgiant į klimato kaitą, be jokių abejonių yra esminis pasauliui kylantis uždavinys;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad antrojoje XX a. pusėje padažnėjo didelių potvynių – tai patvirtina dokumentai, o artimiausiais dešimtmečiais nuolatiniai potvyniai bus itin rimta problema; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad antrojoje XX a. pusėje padažnėjo didelių potvynių – tai patvirtina dokumentai, o artimiausiais dešimtmečiais nuolatiniai potvyniai bus itin rimta problema;

| 4. | pažymi, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys (MIŠ) yra labiausiai neapsaugotos nuo potvynių padarinių; remia JTAP rekomendacijas dėl potvynių valdymo, kuriose nurodoma, kad geresnė žemėtvarka privalo būti derinama su geresniais vandens saugojimo metodais, paremtais tradicinėmis ir naujesnėmis mokslo žiniomis; remia tai, kad būtų atkurtos itin svarbios ekosistemos, apimančios ir miškus, ir šlapžemes, kurios gali sustiprinti aprūpinimą vandeniu ir sušvelninti ekstremalius klimatinius įvykius, kaip antai potvyniai; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys (MIŠ) yra labiausiai neapsaugotos nuo potvynių padarinių; remia JTAP rekomendacijas dėl potvynių valdymo, kuriose nurodoma, kad geresnė žemėtvarka privalo būti derinama su geresniais vandens saugojimo metodais, paremtais tradicinėmis ir naujesnėmis mokslo žiniomis; remia tai, kad būtų atkurtos itin svarbios ekosistemos, apimančios ir miškus, ir šlapžemes, kurios gali sustiprinti aprūpinimą vandeniu ir sušvelninti ekstremalius klimatinius įvykius, kaip antai potvyniai;

| 5. | pabrėžia, kad visuotinis atšilimas turės įtakos krituliams, ledynams ir ledui, ir todėl kels vis didesnes problemas, susijusias su apsirūpinimo maistu saugumu; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad visuotinis atšilimas turės įtakos krituliams, ledynams ir ledui, ir todėl kels vis didesnes problemas, susijusias su apsirūpinimo maistu saugumu;

| 6. | taip pat pažymi, kad dėl sparčiau tirpstančių ledynų, ypač Himalajų ir Andų kalnuose, kalnuotiems regionams vis dažniau kyla potvynių ir griūčių grėsmė; vis dėlto nurodo, kad tirpstantys ledynai yra ne vienintelis veiksnys, turintis įtakos vandens srautui Himalajų kalnuose ir kad lemiamą reikšmę turi lietaus sezono laikas ir intensyvumas, kiti lietaus krituliai ir ypač žemės dirbimo metodai, tokie kaip miškų naikinimas, per didelis nuganymas, žemės ūkio sistemos ir gyvenviečių modeliai; ypač pabrėžia, kad dėl miškų naikinimo dažnai padidėja vandens srauto apimtis ir greitis į pagrindinius šaltinius, o potvyniai, kylantys dėl prieledyninių ežerų, dažnai sustiprėja dėl netvaraus žemės naudojimo; |
| --- | --- |

6.

taip pat pažymi, kad dėl sparčiau tirpstančių ledynų, ypač Himalajų ir Andų kalnuose, kalnuotiems regionams vis dažniau kyla potvynių ir griūčių grėsmė; vis dėlto nurodo, kad tirpstantys ledynai yra ne vienintelis veiksnys, turintis įtakos vandens srautui Himalajų kalnuose ir kad lemiamą reikšmę turi lietaus sezono laikas ir intensyvumas, kiti lietaus krituliai ir ypač žemės dirbimo metodai, tokie kaip miškų naikinimas, per didelis nuganymas, žemės ūkio sistemos ir gyvenviečių modeliai; ypač pabrėžia, kad dėl miškų naikinimo dažnai padidėja vandens srauto apimtis ir greitis į pagrindinius šaltinius, o potvyniai, kylantys dėl prieledyninių ežerų, dažnai sustiprėja dėl netvaraus žemės naudojimo;

| 7. | mano, kad yra ypač svarbu priimti įvairiapusę potvynių prevencijos strategiją tuose regionuose, kur kyla didelis potvynių pavojus dėl nestabilių prieledyninių ežerų, didėjantis dėl visuotinio atšilimo sukeltų kritulių pokyčių ir dėl anglies monoksido sankaupų, dėl kurių, kaip įrodyta, sparčiau traukiasi ledynai, poveikio; kartu apgailestauja, kad MIŠ ypač stinga potvynių prevencijos priemonių; tačiau perspėja, kad nereikia pasikliauti didelėmis užtvankomis siekiant išvengti problemų, susijusių su potvynių padaryta žala, ypač turint mintyje klimato kaitą, nes tikėtina, kad gausūs krituliai taps intensyvesni, staigių potvynių padaugės, o tai kelia susirūpinimą dėl užtvankų saugumo; |
| --- | --- |

7.

mano, kad yra ypač svarbu priimti įvairiapusę potvynių prevencijos strategiją tuose regionuose, kur kyla didelis potvynių pavojus dėl nestabilių prieledyninių ežerų, didėjantis dėl visuotinio atšilimo sukeltų kritulių pokyčių ir dėl anglies monoksido sankaupų, dėl kurių, kaip įrodyta, sparčiau traukiasi ledynai, poveikio; kartu apgailestauja, kad MIŠ ypač stinga potvynių prevencijos priemonių; tačiau perspėja, kad nereikia pasikliauti didelėmis užtvankomis siekiant išvengti problemų, susijusių su potvynių padaryta žala, ypač turint mintyje klimato kaitą, nes tikėtina, kad gausūs krituliai taps intensyvesni, staigių potvynių padaugės, o tai kelia susirūpinimą dėl užtvankų saugumo;

| 8. | pabrėžia, kad užtvankų statyba turi būti įvertinta atsižvelgiant į jų įtaką upių srautui, į teisę pasinaudoti vandens ir upių ištekliais, į tai, ar dėl užtvankos prireiks perkelti esamas gyvenvietes, ar tai sunaikins vietos bendruomenių kultūrą ir atims iš jų pragyvenimo šaltinius, ar išnaikins gamtos išteklius ir ar padarys jiems žalos; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad užtvankų statyba turi būti įvertinta atsižvelgiant į jų įtaką upių srautui, į teisę pasinaudoti vandens ir upių ištekliais, į tai, ar dėl užtvankos prireiks perkelti esamas gyvenvietes, ar tai sunaikins vietos bendruomenių kultūrą ir atims iš jų pragyvenimo šaltinius, ar išnaikins gamtos išteklius ir ar padarys jiems žalos;

| 9. | pabrėžia, kad Pasaulinė užtvankų komisija savo 2000 m. lapkričio 16 d. ataskaitoje „Užtvankos ir vystymasis. Nauja sprendimų priėmimo sistema“ padarė išvadą, kad nėra aiškių duomenų, patvirtinančių didelių užtvankų ekonominę naudą, nes didelių užtvankų kaina aplinkosaugos ir socialiniu požiūriu buvo per menkai įvertinta ekonomiškai; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad Pasaulinė užtvankų komisija savo 2000 m. lapkričio 16 d. ataskaitoje „Užtvankos ir vystymasis. Nauja sprendimų priėmimo sistema“ padarė išvadą, kad nėra aiškių duomenų, patvirtinančių didelių užtvankų ekonominę naudą, nes didelių užtvankų kaina aplinkosaugos ir socialiniu požiūriu buvo per menkai įvertinta ekonomiškai;

| 10. | pažymi, kad traukiantis ledynams natūraliai susidarę prieledyniniai ežerai sparčiai plečiasi ir pasiekia tokį lygį, kai gali prasiveržti, ir dėl to gali prasidėti prieledyninių ežerų potvyniai; palankiai vertina, kad vykdant pasaulinės nelaimių mažinimo ir atkūrimo priemonės Pietų Azijos programą ir bendradarbiaujant pagal Jungtinių Tautų tarptautinę nelaimių poveikio mažinimo strategiją buvo suteikta pirmenybė prieledyninių ežerų potvynių problemai; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad traukiantis ledynams natūraliai susidarę prieledyniniai ežerai sparčiai plečiasi ir pasiekia tokį lygį, kai gali prasiveržti, ir dėl to gali prasidėti prieledyninių ežerų potvyniai; palankiai vertina, kad vykdant pasaulinės nelaimių mažinimo ir atkūrimo priemonės Pietų Azijos programą ir bendradarbiaujant pagal Jungtinių Tautų tarptautinę nelaimių poveikio mažinimo strategiją buvo suteikta pirmenybė prieledyninių ežerų potvynių problemai;

| 11. | primena tragišką 1941 m. nelaimę, kai prieledyniniam ežerui prasiveržus pro ledų užtvarą buvo sunaikintas Huaraso miestas (Peru) ir žuvo 4 500 žmonių; |
| --- | --- |

11.

primena tragišką 1941 m. nelaimę, kai prieledyniniam ežerui prasiveržus pro ledų užtvarą buvo sunaikintas Huaraso miestas (Peru) ir žuvo 4 500 žmonių;

| 12. | primena, kad MIŠ kylantys potvyniai kelia grėsmę ne tik žmonių gyvybei, bet ir teritorijų plėtrai; primena, kad 1985 m. kilęs prie kalnų virtinės Khumbu Himal (Nepalas) esančio prieledyninio ežero potvynis sunaikino beveik baigtą hidroelektrinės „Namche Small Hydel“ statybos projektą; |
| --- | --- |

12.

primena, kad MIŠ kylantys potvyniai kelia grėsmę ne tik žmonių gyvybei, bet ir teritorijų plėtrai; primena, kad 1985 m. kilęs prie kalnų virtinės Khumbu Himal (Nepalas) esančio prieledyninio ežero potvynis sunaikino beveik baigtą hidroelektrinės „Namche Small Hydel“ statybos projektą;

| 13. | pabrėžia, kad Tarptautinis integruotos kalnų regionų plėtros centras (angl. ICIMOD) vien Hindukušo ir Himalajų regione nustatė daugiau kaip 8 000 prieledyninių ežerų, ir manoma, kad dėl vietos pobūdžio ir nestabilių natūraliai susidariusių užtvarų (morenų) 203 iš jų gali būti pavojingi; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad Tarptautinis integruotos kalnų regionų plėtros centras (angl. ICIMOD) vien Hindukušo ir Himalajų regione nustatė daugiau kaip 8 000 prieledyninių ežerų, ir manoma, kad dėl vietos pobūdžio ir nestabilių natūraliai susidariusių užtvarų (morenų) 203 iš jų gali būti pavojingi;

| 14. | pabrėžia, kad Pietų Azijoje nuo dešimties nustatytų ištisus metus vandeningų upių, kurias maitina tirpstančio Himalajų sniego ir ledynų lietaus ir tirpstančio ledo vanduo, yra priklausomi apie 1,3 mlrd. žmonių; ragina ES teikti pirmenybę šiam regionui, kad ateityje būtų galima išvengti humanitarinių nelaimių dėl dažniau kylančių su vandeniu susijusių pavojų; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad Pietų Azijoje nuo dešimties nustatytų ištisus metus vandeningų upių, kurias maitina tirpstančio Himalajų sniego ir ledynų lietaus ir tirpstančio ledo vanduo, yra priklausomi apie 1,3 mlrd. žmonių; ragina ES teikti pirmenybę šiam regionui, kad ateityje būtų galima išvengti humanitarinių nelaimių dėl dažniau kylančių su vandeniu susijusių pavojų;

| 15. | toliau pabrėžia, kad MIŠ žemupio teritorijos klesti dėl upių baseinuose esančių gamtos išteklių ir yra vienos turtingiausių žemės ūkio paskirties žemių pasaulyje; primena, kad spartų tiek Kinijos, tiek Indijos ekonomikos augimą iš dalies lėmė tai, kad šios šalys abi kartu yra didžiausios ryžių gamintojos pasaulyje, o daugiausia žaliavų jos gauna iš Geltonosios upės, Gango ir Jangdzės upių, kurioms visoms gresia prieledyninių ežerų potvynių pavojus, baseinų; |
| --- | --- |

15.

toliau pabrėžia, kad MIŠ žemupio teritorijos klesti dėl upių baseinuose esančių gamtos išteklių ir yra vienos turtingiausių žemės ūkio paskirties žemių pasaulyje; primena, kad spartų tiek Kinijos, tiek Indijos ekonomikos augimą iš dalies lėmė tai, kad šios šalys abi kartu yra didžiausios ryžių gamintojos pasaulyje, o daugiausia žaliavų jos gauna iš Geltonosios upės, Gango ir Jangdzės upių, kurioms visoms gresia prieledyninių ežerų potvynių pavojus, baseinų;

| 16. | pažymi, kad norint tausiau ir veiksmingiau naudoti vandenį, sušvelninti pasikartojančių potvynių ir sausrų padarinius ir užtikrinti bazinį aprūpinimo vandeniu saugumą kaip Afrikos ekonomikos vystymosi pagrindą, reikalingos subalansuotos investicijos į paklausos valdymo priemones, žemės valdymą, geresnius vandens surinkimo ir saugojimo būdus ir atitinkamas institucijas; prašo pirmenybę teikti investicijoms, kai didžiausias dėmesys teikiamas augimui, siekiama sumažinti skurdą kaimo vietovėse, sukurti atsparumą klimato kaitos pokyčiams bei prisitaikymą prie jų ir skatinti bendradarbiavimą tarptautinių upių baseinų regionuose; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad norint tausiau ir veiksmingiau naudoti vandenį, sušvelninti pasikartojančių potvynių ir sausrų padarinius ir užtikrinti bazinį aprūpinimo vandeniu saugumą kaip Afrikos ekonomikos vystymosi pagrindą, reikalingos subalansuotos investicijos į paklausos valdymo priemones, žemės valdymą, geresnius vandens surinkimo ir saugojimo būdus ir atitinkamas institucijas; prašo pirmenybę teikti investicijoms, kai didžiausias dėmesys teikiamas augimui, siekiama sumažinti skurdą kaimo vietovėse, sukurti atsparumą klimato kaitos pokyčiams bei prisitaikymą prie jų ir skatinti bendradarbiavimą tarptautinių upių baseinų regionuose;

| 17. | pažymi, kad nėra žinoma, kokiais būdais būtų galima sutvirtinti natūralius prieledyninius ežerus, tačiau pažymi, kad JTAP ataskaitoje „Aukštikalnių ledynai ir klimato kaita“ (2010 m.) nurodomi kiti prasiveržiančių potvynių padarinių sušvelninimo būdai naudojant sifonus ir atvirų kanalų ir tunelių sistemas, kad būtų galima pažeminti prieledyninių ežerų vandens lygį ir kontroliuoti vandens srautą į vietos upių sistemas, o vandens rezervuarus naudoti kaip išteklių; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad nėra žinoma, kokiais būdais būtų galima sutvirtinti natūralius prieledyninius ežerus, tačiau pažymi, kad JTAP ataskaitoje „Aukštikalnių ledynai ir klimato kaita“ (2010 m.) nurodomi kiti prasiveržiančių potvynių padarinių sušvelninimo būdai naudojant sifonus ir atvirų kanalų ir tunelių sistemas, kad būtų galima pažeminti prieledyninių ežerų vandens lygį ir kontroliuoti vandens srautą į vietos upių sistemas, o vandens rezervuarus naudoti kaip išteklių;

| 18. | laikosi nuomonės, kad, jei teritorijos, kuriose gaminama daug žemės ūkio produktų, nebus apsaugotos nuo potvynių padarinių, besiformuojančios ekonomikos šalyse gali atsirasti staigių vystymosi pokyčių ir sparčiai didėti aprūpinimo maistu problema; primena, kad nors ir manoma, jog tirpstant Himalajų ledynams visų pirma 2–3 dešimtmečius padidės visų upių srautas, ilguoju laikotarpiu srautas gerokai susilpnės; todėl mano, kad ypač svarbu parengti sušvelninimo ir prisitaikymo strategijas, skirtas kovoti su sausromis ateityje; |
| --- | --- |

18.

laikosi nuomonės, kad, jei teritorijos, kuriose gaminama daug žemės ūkio produktų, nebus apsaugotos nuo potvynių padarinių, besiformuojančios ekonomikos šalyse gali atsirasti staigių vystymosi pokyčių ir sparčiai didėti aprūpinimo maistu problema; primena, kad nors ir manoma, jog tirpstant Himalajų ledynams visų pirma 2–3 dešimtmečius padidės visų upių srautas, ilguoju laikotarpiu srautas gerokai susilpnės; todėl mano, kad ypač svarbu parengti sušvelninimo ir prisitaikymo strategijas, skirtas kovoti su sausromis ateityje;

| 19. | mano, kad reikalingos investicijos į gebėjimų stiprinimą, nes patikimos vandens valdymo institucijos gali užtikrinti tvarią investicijų į efektyvų vandens vartojimą grąžą, optimizuoti vandens paskirstymą ir jo naudojimą daugybėje ekonomikos sektorių peržengiant administracines ir politines ribas; |
| --- | --- |

19.

mano, kad reikalingos investicijos į gebėjimų stiprinimą, nes patikimos vandens valdymo institucijos gali užtikrinti tvarią investicijų į efektyvų vandens vartojimą grąžą, optimizuoti vandens paskirstymą ir jo naudojimą daugybėje ekonomikos sektorių peržengiant administracines ir politines ribas;

| 20. | tvirtai remia WCD rekomendacijas, kuriose nurodoma, kad prieš imantis kokių nors naujų projektų pirmenybė turi būti teikiama esamos infrastruktūros veiksmingumo optimizavimui; mano, kad dalyvaujant atitinkamiems subjektams turėtų būti periodiškai atliekamos esamų užtvankų apžiūros, skirtos įvertinti įvairius klausimus, įskaitant užtvankos saugumą ir galimybę užtvanką išardyti; |
| --- | --- |

20.

tvirtai remia WCD rekomendacijas, kuriose nurodoma, kad prieš imantis kokių nors naujų projektų pirmenybė turi būti teikiama esamos infrastruktūros veiksmingumo optimizavimui; mano, kad dalyvaujant atitinkamiems subjektams turėtų būti periodiškai atliekamos esamų užtvankų apžiūros, skirtos įvertinti įvairius klausimus, įskaitant užtvankos saugumą ir galimybę užtvanką išardyti;

| 21. | pabrėžia, kad neturint išsamios informacijos apie teritorijas, kurioms šiuo metu gresia su vandeniu susiję pavojai, išankstinio įspėjimo sistemų diegimas, prieledyninių ežerų stebėsena ir praktinių priemonių parengimas, skirtas kalnų regionams prisitaikyti prie klimato kaitos ar ją sušvelninti, pasirodys esanti neįveikiama užduotis; remia vadinamąją Himalajų universitetų konsorciumo iniciatyvą, kurią pradėjo vietos universitetai, kad galėtų bendradarbiauti vykdydami su šiais klausimais susijusius mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad neturint išsamios informacijos apie teritorijas, kurioms šiuo metu gresia su vandeniu susiję pavojai, išankstinio įspėjimo sistemų diegimas, prieledyninių ežerų stebėsena ir praktinių priemonių parengimas, skirtas kalnų regionams prisitaikyti prie klimato kaitos ar ją sušvelninti, pasirodys esanti neįveikiama užduotis; remia vadinamąją Himalajų universitetų konsorciumo iniciatyvą, kurią pradėjo vietos universitetai, kad galėtų bendradarbiauti vykdydami su šiais klausimais susijusius mokslinius tyrimus;

| 22. | pažymi, kad dauguma užtvankų buvo suprojektuotos atsižvelgiant į istorinius duomenis apie upių srautą, darant prielaidą, kad srovės išliks tokios pačios, kaip praeityje; nurodo, kad dėl klimato kaitos atsirado daug nežinios dėl pagrindinių parametrų, turinčių įtakos užtvankų projektams (nes klimato kaita veikia ne tik vidutinius, bet ir kraštutinius dydžius); taip pat nurodo, kad tikėtina, jog dėl klimato kaitos dar labiau padidės su sedimentacija susijusios problemos, nes dėl nuosėdų susikaupimo už šių užtvankų pasroviui esančios pievos mažiau aprūpinamos maistinėmis medžiagomis, kurios yra ypač svarbios dirvožemio derlingumui; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad dauguma užtvankų buvo suprojektuotos atsižvelgiant į istorinius duomenis apie upių srautą, darant prielaidą, kad srovės išliks tokios pačios, kaip praeityje; nurodo, kad dėl klimato kaitos atsirado daug nežinios dėl pagrindinių parametrų, turinčių įtakos užtvankų projektams (nes klimato kaita veikia ne tik vidutinius, bet ir kraštutinius dydžius); taip pat nurodo, kad tikėtina, jog dėl klimato kaitos dar labiau padidės su sedimentacija susijusios problemos, nes dėl nuosėdų susikaupimo už šių užtvankų pasroviui esančios pievos mažiau aprūpinamos maistinėmis medžiagomis, kurios yra ypač svarbios dirvožemio derlingumui;

| 23. | pabrėžia, kad pagrindiniams infrastruktūros įrenginiams, kurie būtini siekiant įgyvendinti ES politikos tikslus (t. y. siekiant tvaraus vystymosi ir didesnio aprūpinimo maistu pagal Tūkstantmečio vystymosi tikslus), vis labiau gresia potvynių pavojus ir juos būtina apsaugoti; rekomenduoja, kad finansų institucijos (dvišalės paramos agentūros, daugiašaliai plėtros bankai, eksporto kreditų agentūros, EIB) turėtų užtikrinti, jog bet kuris užtvankos statybų pasiūlymas, kurio finansavimas yra patvirtintas, būtų parengtas pasiekus sutarimo ir svarbos tvarka įvertinus drėkinimo, vandens saugojimo ir hidroenergetikos alternatyvas, vadovaujantis Pasaulinės užtvankų komisijos gairėmis; be to, pabrėžia, kad hidroelektrinėms taip pat kyla didelis staigių potvynių ir griūčių pavojus; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad pagrindiniams infrastruktūros įrenginiams, kurie būtini siekiant įgyvendinti ES politikos tikslus (t. y. siekiant tvaraus vystymosi ir didesnio aprūpinimo maistu pagal Tūkstantmečio vystymosi tikslus), vis labiau gresia potvynių pavojus ir juos būtina apsaugoti; rekomenduoja, kad finansų institucijos (dvišalės paramos agentūros, daugiašaliai plėtros bankai, eksporto kreditų agentūros, EIB) turėtų užtikrinti, jog bet kuris užtvankos statybų pasiūlymas, kurio finansavimas yra patvirtintas, būtų parengtas pasiekus sutarimo ir svarbos tvarka įvertinus drėkinimo, vandens saugojimo ir hidroenergetikos alternatyvas, vadovaujantis Pasaulinės užtvankų komisijos gairėmis; be to, pabrėžia, kad hidroelektrinėms taip pat kyla didelis staigių potvynių ir griūčių pavojus;

| 24. | nurodo, kad nedideli vandens saugojimo įrenginiai kaip ekonomiškai veiksmingas sprendimas dėl vandens tiekimo gali padidinti atsparumą klimato kaitai, padėti sušvelninti sausrų padarinius ir padidinti aprūpinimo maistu saugumą gerinant žemės ūkio našumą; pabrėžia, kad prie saugojimo nedideliuose įrenginiuose galimybių galima priskirti šalutinius rezervuarus, įvairių paskirčių mažų rezervuarų tinklus ir požeminio vandens saugojimą; |
| --- | --- |

24.

nurodo, kad nedideli vandens saugojimo įrenginiai kaip ekonomiškai veiksmingas sprendimas dėl vandens tiekimo gali padidinti atsparumą klimato kaitai, padėti sušvelninti sausrų padarinius ir padidinti aprūpinimo maistu saugumą gerinant žemės ūkio našumą; pabrėžia, kad prie saugojimo nedideliuose įrenginiuose galimybių galima priskirti šalutinius rezervuarus, įvairių paskirčių mažų rezervuarų tinklus ir požeminio vandens saugojimą;

| 25. | pabrėžia, kad yra mažai įrodymų, iš kurių galima spręsti, kad didelės užtvankos yra vieninteliai, geriausi ar optimalūs elektros energijos klausimų sprendimai, nes jos nebūtinai pagerina skurdžiai gyvenančių ir pažeidžiamų visuomenės sluoksnių galimybę gauti elektros energijos; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad yra mažai įrodymų, iš kurių galima spręsti, kad didelės užtvankos yra vieninteliai, geriausi ar optimalūs elektros energijos klausimų sprendimai, nes jos nebūtinai pagerina skurdžiai gyvenančių ir pažeidžiamų visuomenės sluoksnių galimybę gauti elektros energijos;

| 26. | primena pareigas, susijusias su politikos suderinamumu vystymosi labui; taip pat pabrėžia, kad reiktų skirti daugiau dėmesio užtvankų įtakai pasroviui gyvenantiems žmonėms, kuriems užtvankos statyba gali būti susijusi su radikaliais pokyčiais, tokiais kaip aprūpinimo maistu saugumo praradimas; |
| --- | --- |

26.

primena pareigas, susijusias su politikos suderinamumu vystymosi labui; taip pat pabrėžia, kad reiktų skirti daugiau dėmesio užtvankų įtakai pasroviui gyvenantiems žmonėms, kuriems užtvankos statyba gali būti susijusi su radikaliais pokyčiais, tokiais kaip aprūpinimo maistu saugumo praradimas;

| 27. | ragina finansų įstaigas ir ES finansuoti gebėjimų stiprinimą ir mokymą geriau valdyti žemę ir geresnių vandens valdymo ir saugojimo metodų, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į mokslines, technologines ir atgaivintas senas žinias, tokias kaip senosios tradicinės drėkinimo sistemos, kaip pažymėta JTAP ataskaitoje „Aukštikalnių ledynai ir klimato kaita“; mano, kad visas ES teikiamas finansavimas turi padėti siekti ES politikos tvaraus vystymosi ir aprūpinimo maistu saugumo tikslų, taip pat atitikti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

27.

ragina finansų įstaigas ir ES finansuoti gebėjimų stiprinimą ir mokymą geriau valdyti žemę ir geresnių vandens valdymo ir saugojimo metodų, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į mokslines, technologines ir atgaivintas senas žinias, tokias kaip senosios tradicinės drėkinimo sistemos, kaip pažymėta JTAP ataskaitoje „Aukštikalnių ledynai ir klimato kaita“; mano, kad visas ES teikiamas finansavimas turi padėti siekti ES politikos tvaraus vystymosi ir aprūpinimo maistu saugumo tikslų, taip pat atitikti Tūkstantmečio vystymosi tikslus;

| 28. | pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti pažeidžiamas MIŠ teritorijas, nepakanka statyti ir stiprinti užtvankų, ir ragina dėti bendras pastangas siekiant išsiaiškinti problemos priežastis, o ne vien tik požymius ir taip užkirsti kelią neracionaliam ES mokesčių mokėtojų pinigų panaudojimui; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti pažeidžiamas MIŠ teritorijas, nepakanka statyti ir stiprinti užtvankų, ir ragina dėti bendras pastangas siekiant išsiaiškinti problemos priežastis, o ne vien tik požymius ir taip užkirsti kelią neracionaliam ES mokesčių mokėtojų pinigų panaudojimui;

| 29. | ragina, kad ES, šalindama esmines potvynių padažnėjimo ir jų didėjančio stiprumo priežastis, dar labiau įsipareigotų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, kad būtų pasiektas tikslas, kad klimato kaita neviršytų 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

29.

ragina, kad ES, šalindama esmines potvynių padažnėjimo ir jų didėjančio stiprumo priežastis, dar labiau įsipareigotų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, kad būtų pasiektas tikslas, kad klimato kaita neviršytų 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| 30. | ragina ES plačiai taikyti ir propaguoti anglies monoksido išmetimo mažinimo priemones, tokias kaip metano, susidarančio išgaunant ir transportuojant anglis, naftą ir dujas, naudojimas, metano surinkimas tvarkant atliekas ir švariai degančių viryklių naudojimas maisto gaminimui namuose, nes visa tai padėtų kovoti su klimato kaita ir sulėtinti ledynų tirpimą; |
| --- | --- |

30.

ragina ES plačiai taikyti ir propaguoti anglies monoksido išmetimo mažinimo priemones, tokias kaip metano, susidarančio išgaunant ir transportuojant anglis, naftą ir dujas, naudojimas, metano surinkimas tvarkant atliekas ir švariai degančių viryklių naudojimas maisto gaminimui namuose, nes visa tai padėtų kovoti su klimato kaita ir sulėtinti ledynų tirpimą;

| 31. | dar kartą pažymi savo įsitikinimą, kad mažos hidroelektrinių užtvankos tausesnės ir ekonomiškesnės už dideles hidroelektrines; ypač pažymi, kad decentralizuoti, maži įrenginiai (ypač mažos vandens, namų saulės energijos elektros sistemos, vėjo ir biomasės sistemos), kuriems naudojami vietos atsinaujinantieji ištekliai, labiau tinka kaimo vietovėms, nutolusioms nuo centralizuoto tiekimo tinklų; |
| --- | --- |

31.

dar kartą pažymi savo įsitikinimą, kad mažos hidroelektrinių užtvankos tausesnės ir ekonomiškesnės už dideles hidroelektrines; ypač pažymi, kad decentralizuoti, maži įrenginiai (ypač mažos vandens, namų saulės energijos elektros sistemos, vėjo ir biomasės sistemos), kuriems naudojami vietos atsinaujinantieji ištekliai, labiau tinka kaimo vietovėms, nutolusioms nuo centralizuoto tiekimo tinklų;

| 32. | pabrėžia, kad anglies monoksidas tebėra tokia pat svarbi ledynų traukimosi priežastis kaip ir anglies dioksidas; ypač primena, kad anglies monoksidas ir ozonas žemesniajame atmosferos sluoksnyje yra kenksmingi oro teršalai, kurie kenkia sveikatai ir mažina gyvenimo trukmę, dėl jų visame pasaulyje, įskaitant Arktį, Himalajus ir kitus ledu ar sniegu padengtus regionus, sparčiau tirpsta sniegas ir ledas; pabrėžia, kad ozonas taip pat yra reikšmingiausias oro teršalas, dėl kurio mažėja javų derlingumas, o tai savo ruožtu daro įtaką aprūpinimo maistu saugumui; atkreipia dėmesį į tai, kad metanas yra svarbus ozono formavimosi ženklas, o sumažinus metano išmetalų taip pat susidarys mažiau ozono; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad anglies monoksidas tebėra tokia pat svarbi ledynų traukimosi priežastis kaip ir anglies dioksidas; ypač primena, kad anglies monoksidas ir ozonas žemesniajame atmosferos sluoksnyje yra kenksmingi oro teršalai, kurie kenkia sveikatai ir mažina gyvenimo trukmę, dėl jų visame pasaulyje, įskaitant Arktį, Himalajus ir kitus ledu ar sniegu padengtus regionus, sparčiau tirpsta sniegas ir ledas; pabrėžia, kad ozonas taip pat yra reikšmingiausias oro teršalas, dėl kurio mažėja javų derlingumas, o tai savo ruožtu daro įtaką aprūpinimo maistu saugumui; atkreipia dėmesį į tai, kad metanas yra svarbus ozono formavimosi ženklas, o sumažinus metano išmetalų taip pat susidarys mažiau ozono;

| 33. | ragina nedelsiant imtis veiksmų siekiant mažinti išmetamo anglies monoksido ir metano kiekį, pirmiausia skatinant mokslinius tyrimus ir investuojant į išmetamųjų teršalų mažinimo technologijas – t.y. imtis skubių veiksmų siekiant sustabdyti ledynų ir sniego tirpimą; atsižvelgdamas į tai, kad anglies monoksidas ir metanas atmosferoje išlieka neilgai, rekomenduoja dėti bendras pastangas siekiant mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir imtis skubių veiksmų, kuriais būtų galima veiksmingai ir greitai sumažinti prieledyninių ežerų potvynių pavojų; |
| --- | --- |

33.

ragina nedelsiant imtis veiksmų siekiant mažinti išmetamo anglies monoksido ir metano kiekį, pirmiausia skatinant mokslinius tyrimus ir investuojant į išmetamųjų teršalų mažinimo technologijas – t.y. imtis skubių veiksmų siekiant sustabdyti ledynų ir sniego tirpimą; atsižvelgdamas į tai, kad anglies monoksidas ir metanas atmosferoje išlieka neilgai, rekomenduoja dėti bendras pastangas siekiant mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir imtis skubių veiksmų, kuriais būtų galima veiksmingai ir greitai sumažinti prieledyninių ežerų potvynių pavojų;

| 34. | ragina ES skatinti naudoti dabartines technologijas, kurias taikant galima veiksmingai sumažinti išmetamo anglies monoksido kiekį; pabrėžia, kad reikia remti ir skatinti taikyti reglamentus, kuriais draudžiama dirbti miškuose vadovaujantis principu „kirsk ir degink“ ir kuriais siekiama nuolat vykdyti griežtą transporto priemonių išmetamųjų dujų kiekio kontrolę, riboti biomasės deginimą ir stebėti metinį elektrinių išmetamų teršalų kiekį; ragina ES skatinti naudoti 16 skirtingų išmetamo anglies monoksido ir metano kiekio mažinimo priemonių, kurios pateiktos JTAP pranešime „Integruotas anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas“, kad vykdant dialogą su besivystančiomis šalimis ir dirbant, kad būtų išplėsti skirtingi esami regioniniai oro taršos prevencijos susitarimai, remiantis darbais, vykdomais pagal Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, būtų užtikrinta geresnė oro kokybė ir artimiausio laikotarpio laimėjimai klimato srityje; |
| --- | --- |

34.

ragina ES skatinti naudoti dabartines technologijas, kurias taikant galima veiksmingai sumažinti išmetamo anglies monoksido kiekį; pabrėžia, kad reikia remti ir skatinti taikyti reglamentus, kuriais draudžiama dirbti miškuose vadovaujantis principu „kirsk ir degink“ ir kuriais siekiama nuolat vykdyti griežtą transporto priemonių išmetamųjų dujų kiekio kontrolę, riboti biomasės deginimą ir stebėti metinį elektrinių išmetamų teršalų kiekį; ragina ES skatinti naudoti 16 skirtingų išmetamo anglies monoksido ir metano kiekio mažinimo priemonių, kurios pateiktos JTAP pranešime „Integruotas anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas“, kad vykdant dialogą su besivystančiomis šalimis ir dirbant, kad būtų išplėsti skirtingi esami regioniniai oro taršos prevencijos susitarimai, remiantis darbais, vykdomais pagal Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, būtų užtikrinta geresnė oro kokybė ir artimiausio laikotarpio laimėjimai klimato srityje;

| 35. | ragina ES skatinti steigti pasaulines ankstyvo perspėjimo apie potvynius, žemės nuošliaužas ir cunamius sistemas (galbūt globojant JT) ir užtikrinti, kad ši informacija pasiektų labiausiai nutolusias teritorijas ir pažeidžiamiausius besivystančių šalių gyventojų sluoksnius; |
| --- | --- |

35.

ragina ES skatinti steigti pasaulines ankstyvo perspėjimo apie potvynius, žemės nuošliaužas ir cunamius sistemas (galbūt globojant JT) ir užtikrinti, kad ši informacija pasiektų labiausiai nutolusias teritorijas ir pažeidžiamiausius besivystančių šalių gyventojų sluoksnius;

| 36. | pažymi, kad vykstančios derybos siekiant įtraukti anglies monoksidą į Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Gotenburgo protokolo persvarstymą turėtų būti pavyzdinės ir pabrėžia, kad turi būti imamasi tolesnių veiksmų po to, kai buvo paskelbta JTAP ataskaita „Integruotas anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas“, t.y. turi būti sudarytas pasaulinis veiksmų planas, pagal kurį būtų siekiama sumažinti trumpai išliekančių klimato kaitą sukeliančių teršalų išmetimą; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad vykstančios derybos siekiant įtraukti anglies monoksidą į Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Gotenburgo protokolo persvarstymą turėtų būti pavyzdinės ir pabrėžia, kad turi būti imamasi tolesnių veiksmų po to, kai buvo paskelbta JTAP ataskaita „Integruotas anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas“, t.y. turi būti sudarytas pasaulinis veiksmų planas, pagal kurį būtų siekiama sumažinti trumpai išliekančių klimato kaitą sukeliančių teršalų išmetimą;

| 37. | atsižvelgdamas į tarpvalstybinį prieledyninių ežerų potvynių pobūdį, ragina ES skatinti šalių vidaus dialogą, siekiant kurti politiką, skirtą su stichinėmis nelaimėmis susijusioms problemoms spręsti, ir skatinti atitinkamas investicijas, kad būtų galima apsaugoti Hindukušo ir Himalajų kalnų regiono šalis nuo potvynių; ragina kuo skubiau pripažinti, kad tai ne vienos, bet daugelio šalių problema, todėl norint ją spręsti reikalingas daugiašalis požiūris; |
| --- | --- |

37.

atsižvelgdamas į tarpvalstybinį prieledyninių ežerų potvynių pobūdį, ragina ES skatinti šalių vidaus dialogą, siekiant kurti politiką, skirtą su stichinėmis nelaimėmis susijusioms problemoms spręsti, ir skatinti atitinkamas investicijas, kad būtų galima apsaugoti Hindukušo ir Himalajų kalnų regiono šalis nuo potvynių; ragina kuo skubiau pripažinti, kad tai ne vienos, bet daugelio šalių problema, todėl norint ją spręsti reikalingas daugiašalis požiūris;

| 38. | rekomenduoja kuo skubiau steigti Jungtinių Tautų remiamą tarpvalstybinę agentūrą siekiant konkretaus tikslo – keistis turimais duomenimis, spręsti su vandeniu susijusių tarpvalstybinių pavojų problemas ir priežastis bei siūlyti taikyti tinkamas prisitaikymo ir poveikio švelninimo priemones; pabrėžia, kad, jei nebus tokios sprendimus priimančios agentūros, gali paaiškėti, kad ypač svarbios derybos dėl potvynių prevencijos ir jų sušvelninimo tarp konfliktuojančių šalių yra neįmanomos; pabrėžia, kad ledynų regionus, kuriuose dažnai kyla potvyniai, reikia vertinti kaip strategiškai svarbius taškus, suformuojančius sienas tarp tautų, dėl to paveiktosios šalys gali būti linkusios vengti dalytis gyvybiškai svarbia informacija; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja kuo skubiau steigti Jungtinių Tautų remiamą tarpvalstybinę agentūrą siekiant konkretaus tikslo – keistis turimais duomenimis, spręsti su vandeniu susijusių tarpvalstybinių pavojų problemas ir priežastis bei siūlyti taikyti tinkamas prisitaikymo ir poveikio švelninimo priemones; pabrėžia, kad, jei nebus tokios sprendimus priimančios agentūros, gali paaiškėti, kad ypač svarbios derybos dėl potvynių prevencijos ir jų sušvelninimo tarp konfliktuojančių šalių yra neįmanomos; pabrėžia, kad ledynų regionus, kuriuose dažnai kyla potvyniai, reikia vertinti kaip strategiškai svarbius taškus, suformuojančius sienas tarp tautų, dėl to paveiktosios šalys gali būti linkusios vengti dalytis gyvybiškai svarbia informacija;

| 39. | nurodo, kad užtvankų statymo projektai daro poveikį tarptautiniam saugumui; pabrėžia, kad šis poveikis gali būti neigiamas, nes dėl jo gali kilti kaimyninių šalių konfliktai, socialiniai neramumai, gali būti pakenkta aplinkai; tačiau primena, kad energijos ir vandens tiekimo klausimai gali turėti ir teigiamą poveikį, paskatinti kaimyninių valstybių ar regionų dialogą; |
| --- | --- |

39.

nurodo, kad užtvankų statymo projektai daro poveikį tarptautiniam saugumui; pabrėžia, kad šis poveikis gali būti neigiamas, nes dėl jo gali kilti kaimyninių šalių konfliktai, socialiniai neramumai, gali būti pakenkta aplinkai; tačiau primena, kad energijos ir vandens tiekimo klausimai gali turėti ir teigiamą poveikį, paskatinti kaimyninių valstybių ar regionų dialogą;

| 40. | pažymi, kad planuojant užtvankas turėtų būti atliktas vertinimas atsižvelgiant į penkis kriterijus: teisingumą, veiksmingumą, sprendimų priėmimą dalyvaujant visuomenei, tvarumą ir atskaitomybę; dar daugiau, ragina, kad vykstant sprendimų dėl užtvankų priėmimo procesui būtų visiškai atsižvelgiama į žmogaus teises; ypač primena, kad ten, kur projektai turi poveikio autochtoninėms ir gentinėms žmonių grupėms, tokie procesai turi būti vykdomi gavus jų laisvą išankstinį pritarimą, joms suteikus reikiamą informaciją; ragina skaidriai ir dalyvaujant visuomenei, prieš išduodant leidimą užtvankų projektams, parengti nuodugnius poveikio vertinimus, kuriuose būtų išsamiai įvertinta užtvankų projektų aplinkosauginė ir socialinė kaina; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad planuojant užtvankas turėtų būti atliktas vertinimas atsižvelgiant į penkis kriterijus: teisingumą, veiksmingumą, sprendimų priėmimą dalyvaujant visuomenei, tvarumą ir atskaitomybę; dar daugiau, ragina, kad vykstant sprendimų dėl užtvankų priėmimo procesui būtų visiškai atsižvelgiama į žmogaus teises; ypač primena, kad ten, kur projektai turi poveikio autochtoninėms ir gentinėms žmonių grupėms, tokie procesai turi būti vykdomi gavus jų laisvą išankstinį pritarimą, joms suteikus reikiamą informaciją; ragina skaidriai ir dalyvaujant visuomenei, prieš išduodant leidimą užtvankų projektams, parengti nuodugnius poveikio vertinimus, kuriuose būtų išsamiai įvertinta užtvankų projektų aplinkosauginė ir socialinė kaina;

| 41. | išreiškia susirūpinimą, kad Pasaulio bankas yra išleidęs daugiau kaip 100 mlrd. JAV dolerių užtvankų statyboms, daugiausia didelio masto eksportui skirtos energijos hidroelektrinių projektams, dėl kurių apytikriais vertinimais turėjo persikelti 40–80 milijonai žmonių, jie prarado pragyvenimo šaltinius, buvo padaryta žala ekosistemoms, o besivystančioms šalims teko ypač didelė skolų našta; |
| --- | --- |

41.

išreiškia susirūpinimą, kad Pasaulio bankas yra išleidęs daugiau kaip 100 mlrd. JAV dolerių užtvankų statyboms, daugiausia didelio masto eksportui skirtos energijos hidroelektrinių projektams, dėl kurių apytikriais vertinimais turėjo persikelti 40–80 milijonai žmonių, jie prarado pragyvenimo šaltinius, buvo padaryta žala ekosistemoms, o besivystančioms šalims teko ypač didelė skolų našta;

| 42. | pabrėžia, kad dėl užtvankų statybos persikelti turėjusiems žmonėms turėjo būti ne tik išmokėtos finansinės kompensacijos, bet ir turėjo būti įsitikinta, kad jie turėtų ilgalaikius pragyvenimo šaltinius; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad dėl užtvankų statybos persikelti turėjusiems žmonėms turėjo būti ne tik išmokėtos finansinės kompensacijos, bet ir turėjo būti įsitikinta, kad jie turėtų ilgalaikius pragyvenimo šaltinius;

| 43. | ragina visapusiškai, skaidriai ir dalyvaujant visuomenei įvertinti visas galimybes sumažinti potvynių padarinius ir patenkinti vandens ir energijos poreikius, pirmenybę teikiant ekosistemų požiūriu pagrįstiems sprendimams ir siekiant, kad esamos sistemos būtų veiksmingesnės ir tvaresnės; |
| --- | --- |

43.

ragina visapusiškai, skaidriai ir dalyvaujant visuomenei įvertinti visas galimybes sumažinti potvynių padarinius ir patenkinti vandens ir energijos poreikius, pirmenybę teikiant ekosistemų požiūriu pagrįstiems sprendimams ir siekiant, kad esamos sistemos būtų veiksmingesnės ir tvaresnės;

| 44. | ragina ES siekti įgyvendinti lengvai valdomą politiką ir siekti apsisaugoti nuo potvynių; pripažįsta, kad potvynius lemiančios sąlygos nėra statiškos, todėl reikalingas lankstus požiūris; ragina tobulinti potvynių numatymo sistemas, didinti pavienių pastatų atsparumą potvyniams ir kurti kaupimo žemaslėnyje bei aplinkkelių sistemas; |
| --- | --- |

44.

ragina ES siekti įgyvendinti lengvai valdomą politiką ir siekti apsisaugoti nuo potvynių; pripažįsta, kad potvynius lemiančios sąlygos nėra statiškos, todėl reikalingas lankstus požiūris; ragina tobulinti potvynių numatymo sistemas, didinti pavienių pastatų atsparumą potvyniams ir kurti kaupimo žemaslėnyje bei aplinkkelių sistemas;

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

45.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0067.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/75

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas

P7_TA(2011)0410

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (2010/2100(INI))

2013/C 56 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, kurį pasirašiusios visos ES valstybės narės, nurodytus įsipareigojimus, ypač į jo 11 straipsnį dėl teisės į maistą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, kurį pasirašiusios visos ES valstybės narės, nurodytus įsipareigojimus, ypač į jo 11 straipsnį dėl teisės į maistą,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. vykusio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl maisto (Romos deklaracijos) tikslą iki 2015 m. badaujančių žmonių skaičių sumažinti perpus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. vykusio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl maisto (Romos deklaracijos) tikslą iki 2015 m. badaujančių žmonių skaičių sumažinti perpus,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų tūkstantmečio aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintus Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), ypač į 1 tikslą panaikinti itin didelį skurdą ir badą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų tūkstantmečio aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintus Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), ypač į 1 tikslą panaikinti itin didelį skurdą ir badą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 22 d. Ženevoje vykusią JT žmogaus teisių tarybos specialiąją sesiją tema „Gilėjančios pasaulinės maisto krizės, kurią sukėlė, be kita ko, greitai augančios maisto kainos, neigiamas poveikis įgyvendinant teisę į maistą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 22 d. Ženevoje vykusią JT žmogaus teisių tarybos specialiąją sesiją tema „Gilėjančios pasaulinės maisto krizės, kurią sukėlė, be kita ko, greitai augančios maisto kainos, neigiamas poveikis įgyvendinant teisę į maistą“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos teikiamos humanitarinės pagalbos „Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos teikiamos humanitarinės pagalbos „Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos“,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. balandžio 13 d. Londone pasirašytą Pagalbos maistu konvenciją, kurios tikslai – prisidėti prie pasaulinio aprūpinimo maistu ir pagerinti tarptautinės bendruomenės galimybes reaguoti į kritinę padėtį maisto atžvilgiu ir į kitus su maistu susijusius besivystančių valstybių poreikius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. balandžio 13 d. Londone pasirašytą Pagalbos maistu konvenciją, kurios tikslai – prisidėti prie pasaulinio aprūpinimo maistu ir pagerinti tarptautinės bendruomenės galimybes reaguoti į kritinę padėtį maisto atžvilgiu ir į kitus su maistu susijusius besivystančių valstybių poreikius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime aprūpinimo maistu klausimais parengtą deklaraciją ir į Maisto ir žemės ūkio organizacijos rengiamas „Savanoriškas atsakingo žemės ūkio struktūrų ir kitų gamtinių išteklių valdymo gaires“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime aprūpinimo maistu klausimais parengtą deklaraciją ir į Maisto ir žemės ūkio organizacijos rengiamas „Savanoriškas atsakingo žemės ūkio struktūrų ir kitų gamtinių išteklių valdymo gaires“,

| — | atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos „Savanoriškas gaires siekiant remti laipsnišką teisės į tinkamą maistą įgyvendinimą atsižvelgiant į nacionalinį aprūpinimą maistu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos „Savanoriškas gaires siekiant remti laipsnišką teisės į tinkamą maistą įgyvendinimą atsižvelgiant į nacionalinį aprūpinimą maistu“,

| — | atsižvelgdamas į agentūrų ataskaitą G20 šalims dėl maisto kainų nepastovumo „Kainų nepastovumas maisto ir žemės ūkio rinkose. Politikos sprendimai“, kuri 2011 m. birželio 2 d. buvo pateikta G20 pirmininkaujančiai Prancūzijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į agentūrų ataskaitą G20 šalims dėl maisto kainų nepastovumo „Kainų nepastovumas maisto ir žemės ūkio rinkose. Politikos sprendimai“, kuri 2011 m. birželio 2 d. buvo pateikta G20 pirmininkaujančiai Prancūzijai,

| — | atsižvelgdamas į ES žemės politikos gaires, galiojančias nuo 2004 m. lapkričio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES žemės politikos gaires, galiojančias nuo 2004 m. lapkričio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. bendrą OECD ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) dokumentą „OECD ir FAO žemės ūkio perspektyvos 2011–2020 m“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. bendrą OECD ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) dokumentą „OECD ir FAO žemės ūkio perspektyvos 2011–2020 m“,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. pasirašytą Maputo deklaraciją dėl žemės ūkio ir aprūpinimo maistu saugumo, kurioje Afrikos šalių vyriausybės įsipareigojo mažiausiai 10 proc. savo nacionalinio metinio biudžeto skirti žemės ūkiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. pasirašytą Maputo deklaraciją dėl žemės ūkio ir aprūpinimo maistu saugumo, kurioje Afrikos šalių vyriausybės įsipareigojo mažiausiai 10 proc. savo nacionalinio metinio biudžeto skirti žemės ūkiui,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio banko parengtą 2008 m. pasaulio vystymosi ataskaitą „Žemės ūkis vystymosi labui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio banko parengtą 2008 m. pasaulio vystymosi ataskaitą „Žemės ūkis vystymosi labui“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į naujausią FAO kas dvejus metus skelbiamą ataskaitą dėl perspektyvų maisto srityje (2011 m. birželio mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausią FAO kas dvejus metus skelbiamą ataskaitą dėl perspektyvų maisto srityje (2011 m. birželio mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 15 d. paskelbtą Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 15 d. paskelbtą Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 10 d. L'Akviloje patvirtintą bendrą pareiškimą dėl pasaulinio aprūpinimo maistu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 10 d. L'Akviloje patvirtintą bendrą pareiškimą dėl pasaulinio aprūpinimo maistu,

| — | atsižvelgdamas į JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į FAO 1995 m. atsakingos žuvininkystės kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO 1995 m. atsakingos žuvininkystės kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į FAO 2010 m. paskelbtą metinę pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO 2010 m. paskelbtą metinę pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1337/2008, sukuriantį priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1337/2008, sukuriantį priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ (COM(2010)0127) ir į 2010 m. gegužės 10 d. patvirtintas Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ (COM(2010)0127) ir į 2010 m. gegužės 10 d. patvirtintas Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl humanitarinės pagalbos maistu (COM(2010)0126) ir į 2010 m. gegužės 10 d. patvirtintas Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl humanitarinės pagalbos maistu (COM(2010)0126) ir į 2010 m. gegužės 10 d. patvirtintas Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl maisto produktų kainų augimo (2), į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl augančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse (3), taip pat į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl kylančių maisto kainų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl maisto produktų kainų augimo (2), į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl augančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse (3), taip pat į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl kylančių maisto kainų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją „Afrikos žemės ūkio skatinimas. Pasiūlymas dėl Afrikos žemės ūkio vystymo ir maisto saugos“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją „Afrikos žemės ūkio skatinimas. Pasiūlymas dėl Afrikos žemės ūkio vystymo ir maisto saugos“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ir pasaulinės maisto saugos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ir pasaulinės maisto saugos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) aukščiausiojo lygio susitikimo ir aprūpinimo maistu (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) aukščiausiojo lygio susitikimo ir aprūpinimo maistu (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES politikos suderinamumo vystymosi labui ir papildomos oficialios paramos vystymuisi („OPV plius“) koncepcijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES politikos suderinamumo vystymosi labui ir papildomos oficialios paramos vystymuisi („OPV plius“) koncepcijos (8),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl aprūpinimo maistu (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl aprūpinimo maistu (9),

| — | atsižvelgdamas į aštuonias rekomendacijas G20 šalims, kurias 2011 m. sausio 29 d. paskelbė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aštuonias rekomendacijas G20 šalims, kurias 2011 m. sausio 29 d. paskelbė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. JT žmogaus teisių taryboje pristatytą JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą „Žemės ūkio ekologija ir teisė į maistą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. JT žmogaus teisių taryboje pristatytą JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą „Žemės ūkio ekologija ir teisė į maistą“,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A7-0284/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A7-0284/2011),

| A. | kadangi, remiantis FAO duomenimis, 2010 m. buvo 925 mln. badaujančių žmonių; kadangi pasaulio mastu 26 proc. jaunesnių nei 5 metų vaikų sveria per mažai, o daugiau nei trečdalis jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirčių siejama su nepakankama mityba; kadangi tik pusė visų besivystančių šalių (62 iš 118) pajėgios įgyvendinti TVT; kadangi pasaulinis ekonomikos nuosmukis, kylančios maisto ir kuro kainos pablogino su maistu susijusią padėtį daugelyje besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, taip iš dalies sustabdydamas paskutinio dešimtmečio pažangą skurdo mažinimo srityje, |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis FAO duomenimis, 2010 m. buvo 925 mln. badaujančių žmonių; kadangi pasaulio mastu 26 proc. jaunesnių nei 5 metų vaikų sveria per mažai, o daugiau nei trečdalis jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirčių siejama su nepakankama mityba; kadangi tik pusė visų besivystančių šalių (62 iš 118) pajėgios įgyvendinti TVT; kadangi pasaulinis ekonomikos nuosmukis, kylančios maisto ir kuro kainos pablogino su maistu susijusią padėtį daugelyje besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, taip iš dalies sustabdydamas paskutinio dešimtmečio pažangą skurdo mažinimo srityje,

| B. | kadangi badas ir prasta mityba yra pagrindinės žmonijos mirtingumo priežastys, taip pat didžiausia grėsmė pasaulio taikai ir saugumui, |
| --- | --- |

B.

kadangi badas ir prasta mityba yra pagrindinės žmonijos mirtingumo priežastys, taip pat didžiausia grėsmė pasaulio taikai ir saugumui,

| C. | kadangi pagal 2011 m. sausio mėn. FAO paskelbtą maisto kainų indeksą nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. maisto kainos kas mėnesį didėjo (tai pastarųjų dešimties metų tendencija) ir dabar pasiekė aukštesnį lygį nei 2008 m. didžiausio maisto kainų pakilimo metu užregistruotas lygis; kadangi biržos prekių kainų svyravimas daro didelį poveikį nedideles pajamas gaunančioms šalims, taip pat skurdžiausiems, pažeidžiamiausiems ir labiausiai socialiai atskirtiems besivystančių šalių gyventojų sluoksniams, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal 2011 m. sausio mėn. FAO paskelbtą maisto kainų indeksą nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. maisto kainos kas mėnesį didėjo (tai pastarųjų dešimties metų tendencija) ir dabar pasiekė aukštesnį lygį nei 2008 m. didžiausio maisto kainų pakilimo metu užregistruotas lygis; kadangi biržos prekių kainų svyravimas daro didelį poveikį nedideles pajamas gaunančioms šalims, taip pat skurdžiausiems, pažeidžiamiausiems ir labiausiai socialiai atskirtiems besivystančių šalių gyventojų sluoksniams,

| D. | kadangi manoma, jog iki 2050 m., kai pasaulio gyventojų skaičius, anot prognozių, sieks 9 mlrd., pasaulinė žemės ūkio produktų paklausa išaugs 70 proc., o ją patenkinti reikės naudojant mažiau vandens ir pesticidų, turint mažiau žemės ūkio paskirties žemės ir taikant tvarius ir ekologiškus žemės ūkio gamybos metodus; kadangi maisto stygius toliau didėja dėl spekuliacijų biržos prekėmis, dirvožemio blogėjimo, vandens trūkumo, klimato kaitos, žemės supirkimo pasaulio mastu ir žemėvaldos stygiaus, ypač atsižvelgiant į skurdžiausias ir pažeidžiamiausias gyventojų grupes, taip pat dėl pasaulinių sėklų monopolių, agrokuro paklausos ir su energetika susijusios politikos, |
| --- | --- |

D.

kadangi manoma, jog iki 2050 m., kai pasaulio gyventojų skaičius, anot prognozių, sieks 9 mlrd., pasaulinė žemės ūkio produktų paklausa išaugs 70 proc., o ją patenkinti reikės naudojant mažiau vandens ir pesticidų, turint mažiau žemės ūkio paskirties žemės ir taikant tvarius ir ekologiškus žemės ūkio gamybos metodus; kadangi maisto stygius toliau didėja dėl spekuliacijų biržos prekėmis, dirvožemio blogėjimo, vandens trūkumo, klimato kaitos, žemės supirkimo pasaulio mastu ir žemėvaldos stygiaus, ypač atsižvelgiant į skurdžiausias ir pažeidžiamiausias gyventojų grupes, taip pat dėl pasaulinių sėklų monopolių, agrokuro paklausos ir su energetika susijusios politikos,

| E. | kadangi apskaičiuota, jog 85 proc. pasaulio žuvų išteklių yra arba visiškai išnaudojami, arba per daug naudojami, arba išeikvoti, ir kadangi, remiantis FAO 2010 m. pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės vertinimu, priklausomybė nuo žuvų kaip gyvūninių baltymų šaltinio mažas pajamas gaunančiose šalyse, kuriose trūksta maisto, yra mažiausiai 20 proc., |
| --- | --- |

E.

kadangi apskaičiuota, jog 85 proc. pasaulio žuvų išteklių yra arba visiškai išnaudojami, arba per daug naudojami, arba išeikvoti, ir kadangi, remiantis FAO 2010 m. pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės vertinimu, priklausomybė nuo žuvų kaip gyvūninių baltymų šaltinio mažas pajamas gaunančiose šalyse, kuriose trūksta maisto, yra mažiausiai 20 proc.,

| F. | kadangi žemės ūkis darbu ir pragyvenimu aprūpina daugiau negu 70 proc. besivystančių šalių darbo jėgos, daugiausia moterų; kadangi remiantis Pasaulio banko skaičiavimais augimas žemės ūkio sektoriuje dvigubai veiksmingiau padeda mažinti skurdą negu augimas kituose sektoriuose, tačiau taip pat atsižvelgia į tai, kad svarbu investuoti į kaimo ne žemės ūkio sektoriaus augimą ir darbo vietų kūrimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi žemės ūkis darbu ir pragyvenimu aprūpina daugiau negu 70 proc. besivystančių šalių darbo jėgos, daugiausia moterų; kadangi remiantis Pasaulio banko skaičiavimais augimas žemės ūkio sektoriuje dvigubai veiksmingiau padeda mažinti skurdą negu augimas kituose sektoriuose, tačiau taip pat atsižvelgia į tai, kad svarbu investuoti į kaimo ne žemės ūkio sektoriaus augimą ir darbo vietų kūrimą,

| G. | kadangi esama įrodymų, kad pritaikius smulkias ir vidutinio dydžio žemės ūkio sistemas sudaromos galimybės didinti bendrą maisto gamybą; kadangi besivystančių šalių orientavimasis vien tik į gamybą eksportui paprastai turi neigiamų pasekmių, ypač moterims kaip smulkioms ūkininkėms, |
| --- | --- |

G.

kadangi esama įrodymų, kad pritaikius smulkias ir vidutinio dydžio žemės ūkio sistemas sudaromos galimybės didinti bendrą maisto gamybą; kadangi besivystančių šalių orientavimasis vien tik į gamybą eksportui paprastai turi neigiamų pasekmių, ypač moterims kaip smulkioms ūkininkėms,

| H. | kadangi privačios nuosavybės apsauga ir teisinės valstybės principai yra pagrindinės sąlygos siekiant didinti privačias investicijas į žemės ūkį, |
| --- | --- |

H.

kadangi privačios nuosavybės apsauga ir teisinės valstybės principai yra pagrindinės sąlygos siekiant didinti privačias investicijas į žemės ūkį,

| I. | kadangi dėl to, jog sunku gauti paskolas ar mikrokreditus norint investuoti į geresnes sėklas, trąšas ir drėkinimo mechanizmus, smulkūs besivystančių šalių ūkininkai susiduria su didelėmis kliūtimis didindami žemės ūkio produkciją; kadangi valstybė atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant tvaraus vystymosi ir kuriant gamybos ir perdirbimo pajėgumus, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl to, jog sunku gauti paskolas ar mikrokreditus norint investuoti į geresnes sėklas, trąšas ir drėkinimo mechanizmus, smulkūs besivystančių šalių ūkininkai susiduria su didelėmis kliūtimis didindami žemės ūkio produkciją; kadangi valstybė atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant tvaraus vystymosi ir kuriant gamybos ir perdirbimo pajėgumus,

| J. | kadangi tarptautiniu mastu žemės ūkiui skiriama oficialios paramos vystymuisi (OPV) dalis per pastaruosius tris dešimtmečius labai stipriai sumažėjo, |
| --- | --- |

J.

kadangi tarptautiniu mastu žemės ūkiui skiriama oficialios paramos vystymuisi (OPV) dalis per pastaruosius tris dešimtmečius labai stipriai sumažėjo,

| K. | kadangi ES greitai sureagavo į 2008 m. maisto krizę, sukurdama maisto priemonę; kadangi sunku išmatuoti tokių priemonių poveikį struktūrinėms bado ir maisto stygiaus priežastims, taip pat poveikį smulkiems ir vidutiniams ūkiams, ypač moterų valdomiems ūkiams, mano, kad tolesnis šios maisto priemonės išplėtimas ar papildomo finansavimo jai skyrimas neturėtų būti automatinis, dėl jo turėtų būti sprendžiama remiantis nepriklausomu finansinių išmokų veiksmingumo gerinant aprūpinimą maistu visose paramą gaunančiose šalyse poveikio vertinimu, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES greitai sureagavo į 2008 m. maisto krizę, sukurdama maisto priemonę; kadangi sunku išmatuoti tokių priemonių poveikį struktūrinėms bado ir maisto stygiaus priežastims, taip pat poveikį smulkiems ir vidutiniams ūkiams, ypač moterų valdomiems ūkiams, mano, kad tolesnis šios maisto priemonės išplėtimas ar papildomo finansavimo jai skyrimas neturėtų būti automatinis, dėl jo turėtų būti sprendžiama remiantis nepriklausomu finansinių išmokų veiksmingumo gerinant aprūpinimą maistu visose paramą gaunančiose šalyse poveikio vertinimu,

| L. | kadangi nepakankamos mitybos pasekmės, pvz., nepakankamas vaisiaus augimas arba augimo sustojimas per pirmuosius dvejus gyvenimo metus, sukelia nepataisomą žalą, įskaitant mažesnį suaugusiojo ūgį, anksčiau paliekamą mokyklą, mažesnes suaugusiųjų pajamas ir mažesnį gimusių palikuonių svorį, ir nepakankama mityba vis dar turi būti laikoma pagrindine tvaraus vystymosi problema daugelyje pietų šalių, |
| --- | --- |

L.

kadangi nepakankamos mitybos pasekmės, pvz., nepakankamas vaisiaus augimas arba augimo sustojimas per pirmuosius dvejus gyvenimo metus, sukelia nepataisomą žalą, įskaitant mažesnį suaugusiojo ūgį, anksčiau paliekamą mokyklą, mažesnes suaugusiųjų pajamas ir mažesnį gimusių palikuonių svorį, ir nepakankama mityba vis dar turi būti laikoma pagrindine tvaraus vystymosi problema daugelyje pietų šalių,

| M. | kadangi nuo 2008 m. politiniame lygmenyje vėl skiriama daug dėmesio aprūpinimo maistu klausimui, todėl padaugėjo tarptautinio lygmens iniciatyvų, taigi reikia parengti visapusišką pasaulinę strategiją, |
| --- | --- |

M.

kadangi nuo 2008 m. politiniame lygmenyje vėl skiriama daug dėmesio aprūpinimo maistu klausimui, todėl padaugėjo tarptautinio lygmens iniciatyvų, taigi reikia parengti visapusišką pasaulinę strategiją,

ES aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo politikos programa. Žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris į tvarią žemės ūkio veiklą

| 1. | pabrėžia, kad nepriimtina, jog tiek daug žmonių kenčia nuo bado, ir apgailestauja, kad bendrų tarptautinių pastangų kol kas nepakako 1 TVT pasiekti; ragina skubiai imtis veiksmų siekiant vykdyti privalomus tarptautinius įsipareigojimus, kad teisė į tinkamą ir maistingą maistą taptų realybe; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad nepriimtina, jog tiek daug žmonių kenčia nuo bado, ir apgailestauja, kad bendrų tarptautinių pastangų kol kas nepakako 1 TVT pasiekti; ragina skubiai imtis veiksmų siekiant vykdyti privalomus tarptautinius įsipareigojimus, kad teisė į tinkamą ir maistingą maistą taptų realybe;

| 2. | pabrėžia, kad siekiant geresnio aprūpinimo maistu būtina užtikrinti politinį stabilumą, todėl ragina visas susijusias šalis parodyti politinę valią, kurios reikia šiam stabilumui užtikrinti; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad siekiant geresnio aprūpinimo maistu būtina užtikrinti politinį stabilumą, todėl ragina visas susijusias šalis parodyti politinę valią, kurios reikia šiam stabilumui užtikrinti;

| 3. | pritaria Komisijos komunikatui dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos; tačiau mano, kad pasaulinė maisto krizė – ne tik precedento neturinti humanitarinė nelaimė, bet ir didelė grėsmė taikai ir saugumui pasaulyje, ir kad, nors ir reikia pripažinti Komisijos siekį ieškoti sprendimų norint padėti milijardui žmonių išbristi iš didžiulio skurdo, Europos Sąjunga ir valstybės narės privalo nedelsiant skatinti naujas investicijas į žemės ūkį ir kaimo plėtrą, visų pirma atsižvelgiant į naują BŽŪP, taikyti tikslingas priemones, skirtas pakankamai didelėms pasaulinėms pagrindinių maisto produktų atsargoms sukaupti, panaikinti jų pačių sudaromas prekybos kliūtis ir sumažinti labiausiai nukentėjusių šalių skolą; mano, kad Komisija, apskaičiuodama paramos vystymuisi dydį, turėtų labiau atsižvelgti į aprūpinimo maistu kai kuriose šalyse klausimą; |
| --- | --- |

3.

pritaria Komisijos komunikatui dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos; tačiau mano, kad pasaulinė maisto krizė – ne tik precedento neturinti humanitarinė nelaimė, bet ir didelė grėsmė taikai ir saugumui pasaulyje, ir kad, nors ir reikia pripažinti Komisijos siekį ieškoti sprendimų norint padėti milijardui žmonių išbristi iš didžiulio skurdo, Europos Sąjunga ir valstybės narės privalo nedelsiant skatinti naujas investicijas į žemės ūkį ir kaimo plėtrą, visų pirma atsižvelgiant į naują BŽŪP, taikyti tikslingas priemones, skirtas pakankamai didelėms pasaulinėms pagrindinių maisto produktų atsargoms sukaupti, panaikinti jų pačių sudaromas prekybos kliūtis ir sumažinti labiausiai nukentėjusių šalių skolą; mano, kad Komisija, apskaičiuodama paramos vystymuisi dydį, turėtų labiau atsižvelgti į aprūpinimo maistu kai kuriose šalyse klausimą;

| 4. | palankiai vertina abu Komisijos komunikatus dėl humanitarinės pagalbos maistu ir aprūpinimo maistu; ragina, kad abu komunikatai būtų įgyvendinami nuosekliai ir koordinuojant veiksmus siekiant veiksmingiau panaikinti pagrindines bado, prastos mitybos ir maisto stygiaus priežastis, taip pat spręsti maisto paskirstymo šalyse ir tarp jų problemą, ypatingą dėmesį skiriant skurdžiausioms ir labiausiai socialiai atskirtoms visuomenės grupėms; ragina valstybes nares remti įgyvendinimo plano, kuriuo grindžiama aprūpinimo maistu politikos programa, rengimo procesą, o planą parengus – jį priimti; pritaria tam, kad ypatingas dėmesys skiriamas žmonėms, kurie įvykus nelaimėms nukenčia labiausiai, t.y. moterims ir vaikams; mano, kad krizės atveju itin svarbu užtikrinti bendruomenės gebėjimus apsirūpinti maistu tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiais; primena, kad ekstremalių situacijų valdymo priemonės neturi būti ilgalaikis sprendimas; reiškia gilų susirūpinimą dėl neigiamo tokių priemonių poveikio, ypač vietos ekonomikai; pabrėžia, kad tvari vystymosi politika turi būti grindžiama ilgalaikiu bendradarbiavimo principu; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina abu Komisijos komunikatus dėl humanitarinės pagalbos maistu ir aprūpinimo maistu; ragina, kad abu komunikatai būtų įgyvendinami nuosekliai ir koordinuojant veiksmus siekiant veiksmingiau panaikinti pagrindines bado, prastos mitybos ir maisto stygiaus priežastis, taip pat spręsti maisto paskirstymo šalyse ir tarp jų problemą, ypatingą dėmesį skiriant skurdžiausioms ir labiausiai socialiai atskirtoms visuomenės grupėms; ragina valstybes nares remti įgyvendinimo plano, kuriuo grindžiama aprūpinimo maistu politikos programa, rengimo procesą, o planą parengus – jį priimti; pritaria tam, kad ypatingas dėmesys skiriamas žmonėms, kurie įvykus nelaimėms nukenčia labiausiai, t.y. moterims ir vaikams; mano, kad krizės atveju itin svarbu užtikrinti bendruomenės gebėjimus apsirūpinti maistu tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiais; primena, kad ekstremalių situacijų valdymo priemonės neturi būti ilgalaikis sprendimas; reiškia gilų susirūpinimą dėl neigiamo tokių priemonių poveikio, ypač vietos ekonomikai; pabrėžia, kad tvari vystymosi politika turi būti grindžiama ilgalaikiu bendradarbiavimo principu;

| 5. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti pagalbos nelaimės atveju, reabilitacijos ir vystymo ryšius; ragina naudoti daugiau išteklių siekiant užtikrinti nenutrūkstamą paramą ir diskusijų metu daugiau dėmesio skirti taikomų finansinių priemonių lankstumui ir papildomumui; ragina intensyvinti humanitarinių organizacijų ir plėtros agentūrų dialogą ir koordinavimą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti pagalbos nelaimės atveju, reabilitacijos ir vystymo ryšius; ragina naudoti daugiau išteklių siekiant užtikrinti nenutrūkstamą paramą ir diskusijų metu daugiau dėmesio skirti taikomų finansinių priemonių lankstumui ir papildomumui; ragina intensyvinti humanitarinių organizacijų ir plėtros agentūrų dialogą ir koordinavimą;

| 6. | ragina ES įvertinti BŽŪP reformos pasiūlymų poveikį vystymuisi siekiant labiau suderinti BŽŪP ir ES vystymosi politikos tikslus; |
| --- | --- |

6.

ragina ES įvertinti BŽŪP reformos pasiūlymų poveikį vystymuisi siekiant labiau suderinti BŽŪP ir ES vystymosi politikos tikslus;

| 7. | ragina ES, įgyvendinant savo paramos vystymuisi programas, padidinti smulkiam, valstiečių ir vidutinio dydžio žemės ūkiui, kuris gamina, visų pirma, vietos vartojimui, skiriamą paramą ir investuoti į nacionaliniu lygmeniu rengiamus dalyvavimą skatinančius planus, kurie turėtų būti įgyvendinami vietos lygmeniu bendradarbiaujant su ūkininkais ir jų atstovais, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis; pabrėžia, kad reikia, jog valstybė daugiau investuotų į tvarių ir ekologiškų žemės ūkio gamybos sistemų mokslinius tyrimus – tai taip pat padidintų žemės ūkio ir kaimo sektoriaus našumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

7.

ragina ES, įgyvendinant savo paramos vystymuisi programas, padidinti smulkiam, valstiečių ir vidutinio dydžio žemės ūkiui, kuris gamina, visų pirma, vietos vartojimui, skiriamą paramą ir investuoti į nacionaliniu lygmeniu rengiamus dalyvavimą skatinančius planus, kurie turėtų būti įgyvendinami vietos lygmeniu bendradarbiaujant su ūkininkais ir jų atstovais, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis; pabrėžia, kad reikia, jog valstybė daugiau investuotų į tvarių ir ekologiškų žemės ūkio gamybos sistemų mokslinius tyrimus – tai taip pat padidintų žemės ūkio ir kaimo sektoriaus našumą ir konkurencingumą;

| 8. | primygtinai tvirtina, kad aprūpinimo maistu klausimu bendradarbiaujant su įvairiomis vystymosi srities suinteresuotosiomis šalimis, ypač su vietos ir regioninės valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, reikia laikytis į partnerystę orientuoto požiūrio; pabrėžia tai, kad dėl to, jog yra arti prie teritorijų ir prie vietos gyventojų, o taip pat dėl to, kad turi gebėjimų koordinuoti įvairių veikėjų veiksmus, vietos ir regioninės valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį kaip tarpininkavimo ir vystymosi platforma; pabrėžia, kad struktūrinį institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogą reikia išplėsti, kad jis apimtų aprūpinimo maistu klausimus; |
| --- | --- |

8.

primygtinai tvirtina, kad aprūpinimo maistu klausimu bendradarbiaujant su įvairiomis vystymosi srities suinteresuotosiomis šalimis, ypač su vietos ir regioninės valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, reikia laikytis į partnerystę orientuoto požiūrio; pabrėžia tai, kad dėl to, jog yra arti prie teritorijų ir prie vietos gyventojų, o taip pat dėl to, kad turi gebėjimų koordinuoti įvairių veikėjų veiksmus, vietos ir regioninės valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį kaip tarpininkavimo ir vystymosi platforma; pabrėžia, kad struktūrinį institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogą reikia išplėsti, kad jis apimtų aprūpinimo maistu klausimus;

| 9. | ragina Komisiją, valstybes nares ir kitus paramos vystymuisi teikėjus, įskaitant NVO, tikslingai skirti savo investicijas žemės ūkio sektoriui, siekiant suteikti vietos gyventojams paskatą neemigruoti; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją, valstybes nares ir kitus paramos vystymuisi teikėjus, įskaitant NVO, tikslingai skirti savo investicijas žemės ūkio sektoriui, siekiant suteikti vietos gyventojams paskatą neemigruoti;

| 10. | pakartoja, kad labai svarbu skatinti besivystančių pasaulio šalių žemės ūkį ir skirti tinkamą Europos užjūrio vystymosi pagalbos dalį žemės ūkio sektoriui; apgailestauja, kad nuo XX amžiaus 9-ojo dešimtmečio žemės ūkiui skiriamos paramos vystymuisi lygis itin sumažėjo, ir palankiai vertina tai, kad pripažįstama, jog reikia keisti šią tendenciją; ragina Komisiją įgyvendinant paramą vystymuisi teikti pirmenybę žemės ūkiui, įskaitant pagalbą ūkininkams, siekiantiems patekti į rinką; |
| --- | --- |

10.

pakartoja, kad labai svarbu skatinti besivystančių pasaulio šalių žemės ūkį ir skirti tinkamą Europos užjūrio vystymosi pagalbos dalį žemės ūkio sektoriui; apgailestauja, kad nuo XX amžiaus 9-ojo dešimtmečio žemės ūkiui skiriamos paramos vystymuisi lygis itin sumažėjo, ir palankiai vertina tai, kad pripažįstama, jog reikia keisti šią tendenciją; ragina Komisiją įgyvendinant paramą vystymuisi teikti pirmenybę žemės ūkiui, įskaitant pagalbą ūkininkams, siekiantiems patekti į rinką;

| 11. | primena, kad atsižvelgiant į tai, jog daugelis skurstančių bendruomenių gyvena iš žemės ūkio, tvaraus žemės ūkio vystymas ir rimtas IAASTD vertinimų svarstymas yra būtina sąlyga siekiant pirmojo Tūkstantmečio vystymosi tikslo; mano, kad visų pirma smulkieji ūkiai gali padėti išspręsti aprūpinimo maistu problemą, viena vertus, sustiprinant moterų vaidmenį perdirbant produktus vietoje ir plačiu mastu pasinaudojant paskolomis ir mikrokreditais, antra vertus, įtraukiant smulkiųjų gamintojų kooperatyvus kaip pagrindinius veikėjus siekiant nustatyti veiksmingą žemės ūkio ir prekybos politiką; |
| --- | --- |

11.

primena, kad atsižvelgiant į tai, jog daugelis skurstančių bendruomenių gyvena iš žemės ūkio, tvaraus žemės ūkio vystymas ir rimtas IAASTD vertinimų svarstymas yra būtina sąlyga siekiant pirmojo Tūkstantmečio vystymosi tikslo; mano, kad visų pirma smulkieji ūkiai gali padėti išspręsti aprūpinimo maistu problemą, viena vertus, sustiprinant moterų vaidmenį perdirbant produktus vietoje ir plačiu mastu pasinaudojant paskolomis ir mikrokreditais, antra vertus, įtraukiant smulkiųjų gamintojų kooperatyvus kaip pagrindinius veikėjus siekiant nustatyti veiksmingą žemės ūkio ir prekybos politiką;

| 12. | pažymi, kad siekiant vystyti ūkininkavimo sektorių reikia ilgalaikių investicijų visoje vertės grandinėje, pradedant gamintoju baigiant vartotoju, t.y. reikia suteikti reikiamą infrastruktūrą, pvz., kelius, rinkos sąsajas ir informaciją apie rinkas bei produktų įvairinimo galimybes; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad siekiant vystyti ūkininkavimo sektorių reikia ilgalaikių investicijų visoje vertės grandinėje, pradedant gamintoju baigiant vartotoju, t.y. reikia suteikti reikiamą infrastruktūrą, pvz., kelius, rinkos sąsajas ir informaciją apie rinkas bei produktų įvairinimo galimybes;

| 13. | mano, kad įgyvendinant paramos besivystančioms šalims strategiją reikia parengti švietimo ir mokymo planą, kuris būtų orientuotas į darbo vietų kūrimą siekiant sudaryti sąlygas jaunimui studijuoti tvaraus žemės ūkio mokslą, kad būtų plėtojama kokybiškesnių, specializuotų ir tvarių formų gamyba ir užkertamas kelias emigracijai iš kaimo vietovių ir mažinamas skurdas; |
| --- | --- |

13.

mano, kad įgyvendinant paramos besivystančioms šalims strategiją reikia parengti švietimo ir mokymo planą, kuris būtų orientuotas į darbo vietų kūrimą siekiant sudaryti sąlygas jaunimui studijuoti tvaraus žemės ūkio mokslą, kad būtų plėtojama kokybiškesnių, specializuotų ir tvarių formų gamyba ir užkertamas kelias emigracijai iš kaimo vietovių ir mažinamas skurdas;

| 14. | atsižvelgiant į tai pabrėžia, kad labai svarbu, jog ūkininkai ne tik patenkintų savo maisto poreikius, bet ir gautų pajamų, kurių jiems reikia mokymuisi ir investicijoms; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgiant į tai pabrėžia, kad labai svarbu, jog ūkininkai ne tik patenkintų savo maisto poreikius, bet ir gautų pajamų, kurių jiems reikia mokymuisi ir investicijoms;

| 15. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu įtraukti vietos žemės ūkio organizacijas į įvairius besivystančių šalių žemės ūkio politikos įgyvendinimo etapus ir kad todėl Europos Sąjunga turėtų siekti stiprinti vietines asociacijas siekiant užtikrinti, kad vietos bendruomenių interesai būtų apginti; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad nepaprastai svarbu įtraukti vietos žemės ūkio organizacijas į įvairius besivystančių šalių žemės ūkio politikos įgyvendinimo etapus ir kad todėl Europos Sąjunga turėtų siekti stiprinti vietines asociacijas siekiant užtikrinti, kad vietos bendruomenių interesai būtų apginti;

| 16. | pritaria, kad įgyvendinant ES paramos programas daugiausia dėmesio reikėtų skirti tvariai, visų pirma smulkaus ir vidutinio dydžio maisto gamybai, kaip rekomenduojama IAASTD ataskaitoje, ir metodams, kuriais didinama biologinė įvairovė, apsaugoma nuo derlingos žemės būklės blogėjimo ir skatinama mažai išorės priemonių reikalaujanti praktika, tuo pat metu didindama besivystančių šalių žemės ūkio produkcija suteikiant smulkiems ir vidutinio dydžio ūkiams geresnę prieigą prie paskolų ir mikrokreditų ir užtikrinant sąžiningas palūkanų normas bei sąlygas; |
| --- | --- |

16.

pritaria, kad įgyvendinant ES paramos programas daugiausia dėmesio reikėtų skirti tvariai, visų pirma smulkaus ir vidutinio dydžio maisto gamybai, kaip rekomenduojama IAASTD ataskaitoje, ir metodams, kuriais didinama biologinė įvairovė, apsaugoma nuo derlingos žemės būklės blogėjimo ir skatinama mažai išorės priemonių reikalaujanti praktika, tuo pat metu didindama besivystančių šalių žemės ūkio produkcija suteikiant smulkiems ir vidutinio dydžio ūkiams geresnę prieigą prie paskolų ir mikrokreditų ir užtikrinant sąžiningas palūkanų normas bei sąlygas;

| 17. | mano, kad ES turi prisidėti skatinant vietinių rūšių sėklų naudojimą, nes šios sėklos yra prisitaikę prie besivystančių šalių klimato sąlygų ir jomis lengva prekiauti, jas lengva saugoti ir tiekti ūkininkams, nes netaikomos intelektinės nuosavybės teisės; |
| --- | --- |

17.

mano, kad ES turi prisidėti skatinant vietinių rūšių sėklų naudojimą, nes šios sėklos yra prisitaikę prie besivystančių šalių klimato sąlygų ir jomis lengva prekiauti, jas lengva saugoti ir tiekti ūkininkams, nes netaikomos intelektinės nuosavybės teisės;

| 18. | ragina ES ir besivystančias šalis plėtoti bendrus mokslinių tyrimų ir mokymo pajėgumus tvarių ūkininkavimo metodų ir naujų technologijų srityje, ypač įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę ir steigiant bendrąsias įmones, taip pat kuriant pridėtinę vertę maisto surinkimo ir sandėliavimo vietose jį pakuojant ir apdorojant; |
| --- | --- |

18.

ragina ES ir besivystančias šalis plėtoti bendrus mokslinių tyrimų ir mokymo pajėgumus tvarių ūkininkavimo metodų ir naujų technologijų srityje, ypač įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę ir steigiant bendrąsias įmones, taip pat kuriant pridėtinę vertę maisto surinkimo ir sandėliavimo vietose jį pakuojant ir apdorojant;

| 19. | pabrėžia, kad reikia stiprinti valstybės finansuojamus mokslinius tyrimus ir perduoti praktinę patirtį tvaraus žemės ūkio srityje, taip pat skatinti veiklą, kuria būtų stiprinama smulkiųjų ūkininkų padėtis optimizuojant žemės ūkio gamybą, prisitaikant prie klimato kaitos iššūkių ir didėjančios išteklių paklausos; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad reikia stiprinti valstybės finansuojamus mokslinius tyrimus ir perduoti praktinę patirtį tvaraus žemės ūkio srityje, taip pat skatinti veiklą, kuria būtų stiprinama smulkiųjų ūkininkų padėtis optimizuojant žemės ūkio gamybą, prisitaikant prie klimato kaitos iššūkių ir didėjančios išteklių paklausos;

| 20. | ragina kurti mechanizmus, kuriais eksportuojančiose trečiosiose šalyse būtų saugomi miškai, vietos žmonės, šlapynės ir tradicinė žemės ūkio praktika; |
| --- | --- |

20.

ragina kurti mechanizmus, kuriais eksportuojančiose trečiosiose šalyse būtų saugomi miškai, vietos žmonės, šlapynės ir tradicinė žemės ūkio praktika;

| 21. | mano, kad būtina pasauliniu mastu užtikrinti tvaresnę, energiją taupančią ir veiksmingą gamybą, ypač atsižvelgiant į augantį pasaulio gyventojų skaičių ir didėjantį gamtos išteklių poreikį; ragina susieti ES ir valstybių narių teikiamą paramą su tvarių ir energijos požiūriu savarankiškų žemės ūkio gamybos sistemų kūrimu, taip pat ragina, kad dalis šios paramos būtų skiriama siekiant diegti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (pvz., vėjo ir saulės energiją) gaminančius įrenginius ir užtikrinti tinkamą vandentvarką; |
| --- | --- |

21.

mano, kad būtina pasauliniu mastu užtikrinti tvaresnę, energiją taupančią ir veiksmingą gamybą, ypač atsižvelgiant į augantį pasaulio gyventojų skaičių ir didėjantį gamtos išteklių poreikį; ragina susieti ES ir valstybių narių teikiamą paramą su tvarių ir energijos požiūriu savarankiškų žemės ūkio gamybos sistemų kūrimu, taip pat ragina, kad dalis šios paramos būtų skiriama siekiant diegti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (pvz., vėjo ir saulės energiją) gaminančius įrenginius ir užtikrinti tinkamą vandentvarką;

| 22. | pabrėžia, kad, atsižvelgus į JT klimato kaitos fondo derybas, ES turėtų atkakliai siekti užtikrinti, jog didžiausia besivystančioms šalims skirtų lėšų suma būtų veiksmingai panaudota vietos žemės ūkio politikai stiprinti tinkamai atsižvelgiant į tvarų socialinį ir aplinkosaugos vystymąsi; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad, atsižvelgus į JT klimato kaitos fondo derybas, ES turėtų atkakliai siekti užtikrinti, jog didžiausia besivystančioms šalims skirtų lėšų suma būtų veiksmingai panaudota vietos žemės ūkio politikai stiprinti tinkamai atsižvelgiant į tvarų socialinį ir aplinkosaugos vystymąsi;

| 23. | pabrėžia, kad jei norima, kad smulkūs besivystančių šalių ūkininkai, ypač moterys, ne tik tvariai dirbtų, tačiau taip pat išnaudotų savo gamybinį potencialą, jiems reikia užtikrinti geresnes galimybės gauti mikrokreditą, įskaitant ne pelno mikrokreditus, kad jie galėtų investuoti į geresnes sėklas, trąšas ir drėkinimo mechanizmus, o taip pat į įvairias reikiamas pasėlių apsaugos priemones, kurios apsaugotų jų derlių nuo kenkėjų ir ligų; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad jei norima, kad smulkūs besivystančių šalių ūkininkai, ypač moterys, ne tik tvariai dirbtų, tačiau taip pat išnaudotų savo gamybinį potencialą, jiems reikia užtikrinti geresnes galimybės gauti mikrokreditą, įskaitant ne pelno mikrokreditus, kad jie galėtų investuoti į geresnes sėklas, trąšas ir drėkinimo mechanizmus, o taip pat į įvairias reikiamas pasėlių apsaugos priemones, kurios apsaugotų jų derlių nuo kenkėjų ir ligų;

| 24. | pabrėžia, kad svarbu palaipsniui didinti konkrečiai su mityba susijusios ir nuo mitybos priklausomos veiklos ir politikos apimtį ir geriau derinti paramos teikėjų intervencijas šiame sektoriuje šalies, ES ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad svarbu palaipsniui didinti konkrečiai su mityba susijusios ir nuo mitybos priklausomos veiklos ir politikos apimtį ir geriau derinti paramos teikėjų intervencijas šiame sektoriuje šalies, ES ir tarptautiniu lygmenimis;

| 25. | pabrėžia, kad smulkiems besivystančių šalių ūkininkams reikia sutekti daugiau galimybių naudotis nuosavybės teisėmis, kad smulkūs žemės savininkai galėtų įrodyti savo nuosavybę ir taip įgyti teisę į paskolas, kurių reikia, norint didinti jų gamybą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad smulkiems besivystančių šalių ūkininkams reikia sutekti daugiau galimybių naudotis nuosavybės teisėmis, kad smulkūs žemės savininkai galėtų įrodyti savo nuosavybę ir taip įgyti teisę į paskolas, kurių reikia, norint didinti jų gamybą;

| 26. | ragina Komisiją remti žemės ūkio produktų perdirbimo pajėgumų šalyse partnerėse plėtojimą ir taip sumažinti po derliaus nuėmimo patiriamus nuostolius, pailginti maisto tinkamumo vartoti ir saugoti trukmę, kurti geresnę sandėliavimo infrastruktūrą, taip išvengiant nuostolių dėl sugedimo, kurie šiuo metu viso pasaulio besivystančiose šalyse yra labai dideli, pagerinti vietos rinką ir sukurti tinkamo darbo vietos gyventojams; ragina ES ir jos valstybes nares dėti visas pastangas ir palengvinti technologijų, kompetencijos ir paramos kuriant pajėgumus perdavimą besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją remti žemės ūkio produktų perdirbimo pajėgumų šalyse partnerėse plėtojimą ir taip sumažinti po derliaus nuėmimo patiriamus nuostolius, pailginti maisto tinkamumo vartoti ir saugoti trukmę, kurti geresnę sandėliavimo infrastruktūrą, taip išvengiant nuostolių dėl sugedimo, kurie šiuo metu viso pasaulio besivystančiose šalyse yra labai dideli, pagerinti vietos rinką ir sukurti tinkamo darbo vietos gyventojams; ragina ES ir jos valstybes nares dėti visas pastangas ir palengvinti technologijų, kompetencijos ir paramos kuriant pajėgumus perdavimą besivystančioms šalims;

| 27. | ragina Komisiją atsižvelgti į sausringų ir pusiau sausringų žemių vaidmenį, ypač daug dėmesio skiriant gyvuliams, nes tokio tipo regionai yra didžiausi mėsos labiau urbanizuotoms sritims tiekėjai; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją atsižvelgti į sausringų ir pusiau sausringų žemių vaidmenį, ypač daug dėmesio skiriant gyvuliams, nes tokio tipo regionai yra didžiausi mėsos labiau urbanizuotoms sritims tiekėjai;

| 28. | primena, kad teisė gauti pakankamai maisto yra visuotinė žmogaus teisė; ragina šalis partneres įgyvendinti savanoriškas FAO teisės į maistą gaires; |
| --- | --- |

28.

primena, kad teisė gauti pakankamai maisto yra visuotinė žmogaus teisė; ragina šalis partneres įgyvendinti savanoriškas FAO teisės į maistą gaires;

| 29. | primena, kad žemės ūkio vystymas turi būti grindžiamas teise į maistą ir teise gaminti maisto produktus; primygtinai pabrėžia, kad ES turi pripažinti ir ginti besivystančių šalių aprūpinimo maistu (kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu) siekį ir jų teisę būti kuo savarankiškesniems; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia ES įsipareigojimą palaipsniui panaikinti eksporto subsidijas ir kitas panašias PPO partnerių taikomas priemones; taip pat pabrėžia poreikį užtikrinti, kad tose šalyse vietos gyventojams būtų sudarytos vienodos prieigos prie maisto sąlygos; |
| --- | --- |

29.

primena, kad žemės ūkio vystymas turi būti grindžiamas teise į maistą ir teise gaminti maisto produktus; primygtinai pabrėžia, kad ES turi pripažinti ir ginti besivystančių šalių aprūpinimo maistu (kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu) siekį ir jų teisę būti kuo savarankiškesniems; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia ES įsipareigojimą palaipsniui panaikinti eksporto subsidijas ir kitas panašias PPO partnerių taikomas priemones; taip pat pabrėžia poreikį užtikrinti, kad tose šalyse vietos gyventojams būtų sudarytos vienodos prieigos prie maisto sąlygos;

| 30. | primena aprūpinimo maistu koncepcijos, kuri apibrėžiama kaip šalies ar regiono gebėjimas demokratiškai įgyvendinti savo žemės ūkio ir maisto politikos kryptis, prioritetus ir strategijas taikant tvaraus žemės ūkio modelį, svarbą; primena, kad kai kurių besivystančių šalių esami gamybos pajėgumai gali nepatenkinti poreikių ir kad norint užtikrinti ilgalaikį aprūpinimą maistu reikia mažinti priklausomybę nuo importo ir kurti šalies pajėgumus; |
| --- | --- |

30.

primena aprūpinimo maistu koncepcijos, kuri apibrėžiama kaip šalies ar regiono gebėjimas demokratiškai įgyvendinti savo žemės ūkio ir maisto politikos kryptis, prioritetus ir strategijas taikant tvaraus žemės ūkio modelį, svarbą; primena, kad kai kurių besivystančių šalių esami gamybos pajėgumai gali nepatenkinti poreikių ir kad norint užtikrinti ilgalaikį aprūpinimą maistu reikia mažinti priklausomybę nuo importo ir kurti šalies pajėgumus;

| 31. | primena, koks svarbus yra požiūris į aprūpinimo maistu valdymą – pasaulinę sistemą, kurioje daugiau dėmesio būtų skiriama maisto politikai nei pagalbai maistu, paramos teikėjų tarpusavio ir gavėjų bendradarbiavimui stiprinant vietos partnerystę, taip pat itin svarbiam šalių gavėjų politikos vaidmeniui įsipareigojant užtikrinti pagrindines viešąsias gėrybes, pvz., taiką šalyje ir investicijas į kaimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

31.

primena, koks svarbus yra požiūris į aprūpinimo maistu valdymą – pasaulinę sistemą, kurioje daugiau dėmesio būtų skiriama maisto politikai nei pagalbai maistu, paramos teikėjų tarpusavio ir gavėjų bendradarbiavimui stiprinant vietos partnerystę, taip pat itin svarbiam šalių gavėjų politikos vaidmeniui įsipareigojant užtikrinti pagrindines viešąsias gėrybes, pvz., taiką šalyje ir investicijas į kaimo infrastruktūrą;

| 32. | palankiai vertina apsisprendimą į ES programas integruoti mitybos aspektą; ragina Komisiją parengti komunikatą, specialiai skirtą šiam klausimui; ragina visam laikui įtraukti mitybos aspektą į aprūpinimo maistu politiką ir į žemės ūkio sektoriaus intervencijas; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina apsisprendimą į ES programas integruoti mitybos aspektą; ragina Komisiją parengti komunikatą, specialiai skirtą šiam klausimui; ragina visam laikui įtraukti mitybos aspektą į aprūpinimo maistu politiką ir į žemės ūkio sektoriaus intervencijas;

| 33. | ragina Komisiją pripažinti esminį moterų, kaip smulkių ūkininkių, vaidmenį aprūpinimo maistu ir mitybos srityje ir investuoti į programas, pagal kurias remiamos būtent moterys; primena, kad vis dar reikia tinkamai pripažinti, kokios svarbios yra moterys, kurios užtikrina savo pačių ir vaikų mitybą, todėl reikia garantuoti, kad moterys galėtų pragyventi, ir suteikti joms daugiau žinių apie tinkamą mitybą; primygtinai tvirtina, kad ES strategijoje taip pat daug dėmesio reikėtų skirti veiksmams, kuriais užtikrinama, kad pažeidžiamiausi gyventojai, ypač kaimo vietovėse, galėtų pasinaudoti žemės ūkio srities mokymo, švietimo apie mitybą, gerą sveikatą ir darbo sąlygas galimybėmis ir, jeigu reikia, būtinosios socialinės apsaugos galimybėmis; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją pripažinti esminį moterų, kaip smulkių ūkininkių, vaidmenį aprūpinimo maistu ir mitybos srityje ir investuoti į programas, pagal kurias remiamos būtent moterys; primena, kad vis dar reikia tinkamai pripažinti, kokios svarbios yra moterys, kurios užtikrina savo pačių ir vaikų mitybą, todėl reikia garantuoti, kad moterys galėtų pragyventi, ir suteikti joms daugiau žinių apie tinkamą mitybą; primygtinai tvirtina, kad ES strategijoje taip pat daug dėmesio reikėtų skirti veiksmams, kuriais užtikrinama, kad pažeidžiamiausi gyventojai, ypač kaimo vietovėse, galėtų pasinaudoti žemės ūkio srities mokymo, švietimo apie mitybą, gerą sveikatą ir darbo sąlygas galimybėmis ir, jeigu reikia, būtinosios socialinės apsaugos galimybėmis;

| 34. | ragina Komisiją ir kitas tarptautines institucijas, pvz., FAO, ir toliau nuolat konsultuotis su pilietine pasaulio visuomene ir nevalstybiniais subjektais, ypač su žemdirbių, žvejų ir gyvulių augintojų organizacijomis, kurių įnašas rengiant konkrečias maisto gamybos gerinimo priemones yra labai svarbus; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir kitas tarptautines institucijas, pvz., FAO, ir toliau nuolat konsultuotis su pilietine pasaulio visuomene ir nevalstybiniais subjektais, ypač su žemdirbių, žvejų ir gyvulių augintojų organizacijomis, kurių įnašas rengiant konkrečias maisto gamybos gerinimo priemones yra labai svarbus;

| 35. | mano, jog, atsižvelgus į FAO demografines prognozes, nurodančias, kad iki 2025 m. daugiau kaip pusė besivystančių šalių gyventojų (apie 3,5 tūkst. mln. žmonių) gyvens miestuose, paramos miesto sodininkystei politika galėtų padėti išbristi iš skurdo, kadangi veiklos pradžios išlaidos nedidelės, gamybos ciklas trumpas, o derlius atsižvelgiant į laiko, žemės ir vandens vienetą yra didelis, taip pat taip būtų užtikrinama, kad naujuose miestuose atsirastų daugiau žalumos; |
| --- | --- |

35.

mano, jog, atsižvelgus į FAO demografines prognozes, nurodančias, kad iki 2025 m. daugiau kaip pusė besivystančių šalių gyventojų (apie 3,5 tūkst. mln. žmonių) gyvens miestuose, paramos miesto sodininkystei politika galėtų padėti išbristi iš skurdo, kadangi veiklos pradžios išlaidos nedidelės, gamybos ciklas trumpas, o derlius atsižvelgiant į laiko, žemės ir vandens vienetą yra didelis, taip pat taip būtų užtikrinama, kad naujuose miestuose atsirastų daugiau žalumos;

| 36. | ragina ES palaikyti JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą, kuri padėtų patenkinti pagrindinius skurstančių gyventojų maisto; |
| --- | --- |

36.

ragina ES palaikyti JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą, kuri padėtų patenkinti pagrindinius skurstančių gyventojų maisto;

| 37. | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti nepakankamai mitybai, ypač motinų ir kūdikių, ir įtraukti išsamias ir daug sektorių apimančias strategijas į savo vystymosi politiką, |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti nepakankamai mitybai, ypač motinų ir kūdikių, ir įtraukti išsamias ir daug sektorių apimančias strategijas į savo vystymosi politiką,

| 38. | atkreipia dėmesį į JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pareiškimą, kad ūkininkų dalyvavimas yra būtinas siekiant sėkmingos ekologiško žemės ūkio praktikos, todėl nuolatinis ūkininkų mokymasis turėtų būti skatinamas; todėl ragina besivystančių šalių maisto gamintojus pradėti dalyvauti pasaulinių ir vietos NVO ir ūkininkų kooperatyvų veikloje; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pareiškimą, kad ūkininkų dalyvavimas yra būtinas siekiant sėkmingos ekologiško žemės ūkio praktikos, todėl nuolatinis ūkininkų mokymasis turėtų būti skatinamas; todėl ragina besivystančių šalių maisto gamintojus pradėti dalyvauti pasaulinių ir vietos NVO ir ūkininkų kooperatyvų veikloje;

| 39. | ragina Komisiją ir Tarybą skatinti naujoviškų finansinių priemonių, pvz., tarptautinio finansinių sandorių mokesčio, įgyvendinimą; primena, kad šios priemonės turėtų papildyti JT nustatytą tikslą – 0,7 proc. BNP skirti vystomajam bendradarbiavimui; taip pat pabrėžia, kad reikia, jog besivystančios šalys dėtų daugiau pastangų spręsdamos mokesčių srities klausimus, visų pirma su mokesčių rinkimu ir kovos su mokesčių vengimu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir Tarybą skatinti naujoviškų finansinių priemonių, pvz., tarptautinio finansinių sandorių mokesčio, įgyvendinimą; primena, kad šios priemonės turėtų papildyti JT nustatytą tikslą – 0,7 proc. BNP skirti vystomajam bendradarbiavimui; taip pat pabrėžia, kad reikia, jog besivystančios šalys dėtų daugiau pastangų spręsdamos mokesčių srities klausimus, visų pirma su mokesčių rinkimu ir kovos su mokesčių vengimu susijusius klausimus;

Veiksmingos kovos su maisto kainų svyravimu ir nekontroliuojamu žemės pirkimu priemonės. Spekuliacijų maisto ir žemės ūkio biržos prekių rinkose apribojimas

| 40. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad 2008 m. – pasaulinės maisto krizės metais – taip pat buvo užauginta daugiausia kviečių per pasaulio istoriją, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia neigiamą spekuliacijų biržos prekių kainų indeksais poveikį; |
| --- | --- |

40.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad 2008 m. – pasaulinės maisto krizės metais – taip pat buvo užauginta daugiausia kviečių per pasaulio istoriją, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia neigiamą spekuliacijų biržos prekių kainų indeksais poveikį;

| 41. | atkreipia dėmesį į struktūrines kainų svyravimo priežastis ir itin pabrėžia, kad spekuliacijos pagrindinių maisto prekių išvestinėmis priemonėmis stipriai padidino maisto kainų svyravimą; pritaria JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais išvadoms dėl didelių investuotojų vaidmens darant įtaką biržos prekių kainų indeksams; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į struktūrines kainų svyravimo priežastis ir itin pabrėžia, kad spekuliacijos pagrindinių maisto prekių išvestinėmis priemonėmis stipriai padidino maisto kainų svyravimą; pritaria JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais išvadoms dėl didelių investuotojų vaidmens darant įtaką biržos prekių kainų indeksams;

| 42. | pabrėžia, kad neseniai daugybė kitų neprognozuojamų veiksnių, įskaitant Japonijos katastrofą, precedento neturinčią politinių neramumų bangą, apėmusią daug Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių, dar vieną žymų naftos kainų padidėjimą, užsitęsusį netikrumą finansų rinkose ir pasaulio ekonomikoje, taip pat darė neigiamą poveikį maisto rinkų stabilumui; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad neseniai daugybė kitų neprognozuojamų veiksnių, įskaitant Japonijos katastrofą, precedento neturinčią politinių neramumų bangą, apėmusią daug Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių, dar vieną žymų naftos kainų padidėjimą, užsitęsusį netikrumą finansų rinkose ir pasaulio ekonomikoje, taip pat darė neigiamą poveikį maisto rinkų stabilumui;

| 43. | mano, kad finansinės spekuliacijos ir didesnis finansų rinkų ir prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimas labai prisideda prie kainų svyravimo ir kad reikia sukurti reguliavimo priemones siekiant užtikrinti tam tikrą rinkos stabilumo lygį; mano, kad reikėtų didinti rinkos skaidrumą siekiant užtikrinti tinkamą ūkininkų darbo užmokestį ir gyvybingą sektorių, kuriame būtų garantuojamas aprūpinimas maistu; ypač ragina aiškiai apibrėžti maisto prekyboje dalyvaujančias šalis ir išsamiai ištirti spekuliavimo maisto produktais perdavimo priemones vietos ir pasaulio rinkose; |
| --- | --- |

43.

mano, kad finansinės spekuliacijos ir didesnis finansų rinkų ir prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimas labai prisideda prie kainų svyravimo ir kad reikia sukurti reguliavimo priemones siekiant užtikrinti tam tikrą rinkos stabilumo lygį; mano, kad reikėtų didinti rinkos skaidrumą siekiant užtikrinti tinkamą ūkininkų darbo užmokestį ir gyvybingą sektorių, kuriame būtų garantuojamas aprūpinimas maistu; ypač ragina aiškiai apibrėžti maisto prekyboje dalyvaujančias šalis ir išsamiai ištirti spekuliavimo maisto produktais perdavimo priemones vietos ir pasaulio rinkose;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių veiksmų siekiant veiksmingai spręsti su grūdais ir maistu susijusių finansinių spekuliacijų problemą; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių veiksmų siekiant veiksmingai spręsti su grūdais ir maistu susijusių finansinių spekuliacijų problemą;

| 45. | mano, kad biržos prekių išvestinės priemonės skiriasi nuo kitų išvestinių finansinių priemonių ir kad reikėtų šią rinką geriau reguliuoti; |
| --- | --- |

45.

mano, kad biržos prekių išvestinės priemonės skiriasi nuo kitų išvestinių finansinių priemonių ir kad reikėtų šią rinką geriau reguliuoti;

| 46. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų imtis veiksmų siekdama atkurti pasaulines maisto atsargas, kurios po rekordinio sumažėjimo 2007 m. paskatino spekuliacijas, kurios pasaulio mastu padarė poveikį žemės ūkio produktų kainoms, todėl atsirado nerimą keliančių pasekmių besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

46.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų imtis veiksmų siekdama atkurti pasaulines maisto atsargas, kurios po rekordinio sumažėjimo 2007 m. paskatino spekuliacijas, kurios pasaulio mastu padarė poveikį žemės ūkio produktų kainoms, todėl atsirado nerimą keliančių pasekmių besivystančiose šalyse;

| 47. | ragina nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis didinti, geriau tvarkyti ir sandėliuoti fizines grūdų ir maisto produktų atsargas ir stiprinti tarptautinį koordinavimą ir stebėseną, kad būtų galima kovoti su maisto kainų svyravimu ir sudaryti sąlygas geriau ir greičiau reaguoti į maisto krizę; |
| --- | --- |

47.

ragina nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis didinti, geriau tvarkyti ir sandėliuoti fizines grūdų ir maisto produktų atsargas ir stiprinti tarptautinį koordinavimą ir stebėseną, kad būtų galima kovoti su maisto kainų svyravimu ir sudaryti sąlygas geriau ir greičiau reaguoti į maisto krizę;

| 48. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio masto žemės pirkimo, kurį šiuo metu vykdo užsienio investuotojai besivystančiose šalyse, taip darydami žalą smulkiems ir vidutinio dydžio vietos ūkininkams ir keldami pavojų aprūpinimui maistu vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; todėl ragina ES skatinti besivystančių šalių vyriausybes įsipareigoti vykdyti žemės reformą siekiant užtikrinti, kad vietiniai ūkininkai, smulkūs ir vidutinio dydžio ūkininkai, ypač ūkininkaujančios moterys, išlaikytų teises į žemę ir kad būtų užkirstas kelias korporacijų vykdomai žemės grobimo praktikai; |
| --- | --- |

48.

reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio masto žemės pirkimo, kurį šiuo metu vykdo užsienio investuotojai besivystančiose šalyse, taip darydami žalą smulkiems ir vidutinio dydžio vietos ūkininkams ir keldami pavojų aprūpinimui maistu vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; todėl ragina ES skatinti besivystančių šalių vyriausybes įsipareigoti vykdyti žemės reformą siekiant užtikrinti, kad vietiniai ūkininkai, smulkūs ir vidutinio dydžio ūkininkai, ypač ūkininkaujančios moterys, išlaikytų teises į žemę ir kad būtų užkirstas kelias korporacijų vykdomai žemės grobimo praktikai;

| 49. | pabrėžia, kad visiems turėtų būti suteikta galimybė naudotis žeme ir kad būtina apsaugoti smulkių vietos ūkininkų žemės nuosavybės, nuomos ir žemės panaudojimo teises bei vietos gyventojų prieigą prie gamtos išteklių siekiant užkirsti kelią tolesniam žemės supirkimui, kuris jau įgauna susirūpinimą keliantį mastą kai kuriuose pasaulio regionuose, visų pirma Afrikoje; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad visiems turėtų būti suteikta galimybė naudotis žeme ir kad būtina apsaugoti smulkių vietos ūkininkų žemės nuosavybės, nuomos ir žemės panaudojimo teises bei vietos gyventojų prieigą prie gamtos išteklių siekiant užkirsti kelią tolesniam žemės supirkimui, kuris jau įgauna susirūpinimą keliantį mastą kai kuriuose pasaulio regionuose, visų pirma Afrikoje;

| 50. | tikisi, kad įgyvendinant Europos pagalbos ir veiksmų programas bus iki galo pasinaudojama vietos ūkininkų žiniomis apie maisto gamybą; |
| --- | --- |

50.

tikisi, kad įgyvendinant Europos pagalbos ir veiksmų programas bus iki galo pasinaudojama vietos ūkininkų žiniomis apie maisto gamybą;

| 51. | ragina priimti savanoriškas FAO gaires dėl žemės įsigijimo ir užtikrinti, kad jos bus įgyvendinamos laikantis dalyvavimą skatinančio principo, tačiau taip pat ragina patvirtinti griežtas teisiškai privalomas nacionalines ir tarptautines žemės įsigijimo nuostatas; pabrėžia, kad derybos dėl sutarčių turi būti skaidrios ir turi būti sudarytos sąlygos, kad jose dalyvautų parlamento nariai ir išrinktieji vietos ir regioninių institucijų atstovai, kurie konsultuotųsi su pilietine visuomene; |
| --- | --- |

51.

ragina priimti savanoriškas FAO gaires dėl žemės įsigijimo ir užtikrinti, kad jos bus įgyvendinamos laikantis dalyvavimą skatinančio principo, tačiau taip pat ragina patvirtinti griežtas teisiškai privalomas nacionalines ir tarptautines žemės įsigijimo nuostatas; pabrėžia, kad derybos dėl sutarčių turi būti skaidrios ir turi būti sudarytos sąlygos, kad jose dalyvautų parlamento nariai ir išrinktieji vietos ir regioninių institucijų atstovai, kurie konsultuotųsi su pilietine visuomene;

| 52. | mano, kad būtina užtikrinti, jog vietos bendruomenės ir institucijos turėtų derybines galias ir pajėgumus, kurie sudarytų sąlygas jiems vystyti vietos žemės ūkį; siūlo parengti elgesio kodeksą siekiant skatinti investuotojus savo veiklą sutelkti ties žemės ūkio našumo didinimu ir vietos bendruomenių pragyvenimo galimybių gerinimu; |
| --- | --- |

52.

mano, kad būtina užtikrinti, jog vietos bendruomenės ir institucijos turėtų derybines galias ir pajėgumus, kurie sudarytų sąlygas jiems vystyti vietos žemės ūkį; siūlo parengti elgesio kodeksą siekiant skatinti investuotojus savo veiklą sutelkti ties žemės ūkio našumo didinimu ir vietos bendruomenių pragyvenimo galimybių gerinimu;

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad užsienio investuotojai įsigyja ne tik žemę, bet ir žvejybos leidimus; pabrėžia skaidrumo poreikį ir tai, kad derybose dėl sutarčių reikia leisti dalyvauti nacionaliniams parlamentams ir pilietinei visuomenei, taip pat pabrėžia poreikį parengti viešojoje srityje sudarytų susitarimų sąrašą; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į tai, kad užsienio investuotojai įsigyja ne tik žemę, bet ir žvejybos leidimus; pabrėžia skaidrumo poreikį ir tai, kad derybose dėl sutarčių reikia leisti dalyvauti nacionaliniams parlamentams ir pilietinei visuomenei, taip pat pabrėžia poreikį parengti viešojoje srityje sudarytų susitarimų sąrašą;

| 54. | ragina kurti mechanizmus, kuriais būtų užkertamas kelias vietos ūkininkų išstūmimui iš rinkos ir jų gebėjimo gaminti maistą vietos gyventojams panaikinimui; |
| --- | --- |

54.

ragina kurti mechanizmus, kuriais būtų užkertamas kelias vietos ūkininkų išstūmimui iš rinkos ir jų gebėjimo gaminti maistą vietos gyventojams panaikinimui;

| 55. | primena Komisijai ir šalims partnerėms apie teigiamą ekologiškų žemės ūkio gamybos sistemų poveikį siekiant švelninti klimato kaitą ir tai, kad ilgalaikis aprūpinimas maistu priklauso nuo to, kaip bus sprendžiamas gamybos poveikio aplinkai klausimas siekiant apsaugoti gamtos išteklius ir maisto atsargas; tačiau pabrėžia, kad žemės ūkio pagalbos regionams, kuriuose yra didelis maisto stygius ar badas, pagrindinis tikslas turi būti maisto gamybos ir prieigos prie maisto didinimas; |
| --- | --- |

55.

primena Komisijai ir šalims partnerėms apie teigiamą ekologiškų žemės ūkio gamybos sistemų poveikį siekiant švelninti klimato kaitą ir tai, kad ilgalaikis aprūpinimas maistu priklauso nuo to, kaip bus sprendžiamas gamybos poveikio aplinkai klausimas siekiant apsaugoti gamtos išteklius ir maisto atsargas; tačiau pabrėžia, kad žemės ūkio pagalbos regionams, kuriuose yra didelis maisto stygius ar badas, pagrindinis tikslas turi būti maisto gamybos ir prieigos prie maisto didinimas;

| 56. | palankiai vertina G20 pastangas siekiant spręsti kainų svyravimo ir aprūpinimo maistu problemas; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina G20 pastangas siekiant spręsti kainų svyravimo ir aprūpinimo maistu problemas;

| 57. | išreiškia gilų susirūpinimą dėl gamtos išteklių mažėjimo ir veiksmingų žemės ūkio gamybos sąlygų išlaikymo, įskaitant dirvožemio kokybę, prieigą prie vandens ir aplinkos taršos prevenciją; primygtinai tvirtina, kad visos suinteresuotosios šalys, ypač ūkininkai, vietos ir regioninės valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį kuriant tvarią žemės ūkio plėtros strategiją; |
| --- | --- |

57.

išreiškia gilų susirūpinimą dėl gamtos išteklių mažėjimo ir veiksmingų žemės ūkio gamybos sąlygų išlaikymo, įskaitant dirvožemio kokybę, prieigą prie vandens ir aplinkos taršos prevenciją; primygtinai tvirtina, kad visos suinteresuotosios šalys, ypač ūkininkai, vietos ir regioninės valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį kuriant tvarią žemės ūkio plėtros strategiją;

Politikos suderinamumas vystymosi labui. ES politikos įtaka pasauliniam aprūpinimui maistu

| 58. | mano, kad plėtojant agrokuro gamybą neturėtų būti daromas neigiamas poveikis aprūpinimui maistu; todėl ragina laikytis suderinto požiūrio, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama naujos kartos agrokurui, kurio gamybai naudojamos ūkių ir miškų atliekos (šiaudai ir kitos pasėlių atliekos, gyvulių mėšlas, biodujos ir kt.), o ne maistiniai pasėliai, kad būtų išvengta maisto ir energijos gamybos konkurencijos; taip pat mano, kad ES turėtų užtikrinti, jog iš besivystančių šalių importuojamas agrokuras atitiktų tvarumo kriterijus; |
| --- | --- |

58.

mano, kad plėtojant agrokuro gamybą neturėtų būti daromas neigiamas poveikis aprūpinimui maistu; todėl ragina laikytis suderinto požiūrio, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama naujos kartos agrokurui, kurio gamybai naudojamos ūkių ir miškų atliekos (šiaudai ir kitos pasėlių atliekos, gyvulių mėšlas, biodujos ir kt.), o ne maistiniai pasėliai, kad būtų išvengta maisto ir energijos gamybos konkurencijos; taip pat mano, kad ES turėtų užtikrinti, jog iš besivystančių šalių importuojamas agrokuras atitiktų tvarumo kriterijus;

| 59. | ragina rengiant BŽŪP po 2013 m. taikyti globalesnį požiūrį, kuris turėtų būti grindžiamas žalos vengimo besivystančių šalių maisto rinkose principo; |
| --- | --- |

59.

ragina rengiant BŽŪP po 2013 m. taikyti globalesnį požiūrį, kuris turėtų būti grindžiamas žalos vengimo besivystančių šalių maisto rinkose principo;

| 60. | ragina Komisiją atlikti BŽŪP poveikio vertinimą, kuriame būtų analizuojamas jos išorinis poveikis tarptautinėms maisto rinkoms ir besivystančių šalių aprūpinimui maistu; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją atlikti BŽŪP poveikio vertinimą, kuriame būtų analizuojamas jos išorinis poveikis tarptautinėms maisto rinkoms ir besivystančių šalių aprūpinimui maistu;

| 61. | ragina Komisiją ištirti masto atliekų problemą ES, nes manoma, kad iki 40 proc. turimo maisto, įskaitant besivystančiose šalyse pagamintą ir į ES eksportuojamą maistą, yra išmetama į šiukšlių dėžę, ir pasiūlyti veiksmingas priemonės šiai problemai spręsti ir vartojimo modeliams gerinti; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją ištirti masto atliekų problemą ES, nes manoma, kad iki 40 proc. turimo maisto, įskaitant besivystančiose šalyse pagamintą ir į ES eksportuojamą maistą, yra išmetama į šiukšlių dėžę, ir pasiūlyti veiksmingas priemonės šiai problemai spręsti ir vartojimo modeliams gerinti;

| 62. | ragina laipsniškai visiškai panaikinti eksporto subsidijas; |
| --- | --- |

62.

ragina laipsniškai visiškai panaikinti eksporto subsidijas;

| 63. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad dabartinės bendros žuvininkystės politikos reformos išorės aspektas būtų integruotas į ES vystymosi politikos kryptis; |
| --- | --- |

63.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad dabartinės bendros žuvininkystės politikos reformos išorės aspektas būtų integruotas į ES vystymosi politikos kryptis;

| 64. | ragina Komisiją užtikrinti, kad šalyse, kurios yra sudariusios partnerystės žuvininkystės srityje susitarimus su ES, būtų laikomasi FAO atsakingos žuvininkystės kodekso, ypač rekomendacijų vietiniams žvejams mėgėjams teikti pirmenybę naudotis ištekliais; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją užtikrinti, kad šalyse, kurios yra sudariusios partnerystės žuvininkystės srityje susitarimus su ES, būtų laikomasi FAO atsakingos žuvininkystės kodekso, ypač rekomendacijų vietiniams žvejams mėgėjams teikti pirmenybę naudotis ištekliais;

| 65. | pabrėžia, kad daugelyje šalių žuvininkystės sektorius yra labai svarbus siekiant užimtumo ir aprūpinimo maistu, todėl visoms besivystančioms šalims turėtų būti užtikrinta teisė gauti ES sektorinę paramą, kad jos galėtų plėtoti savo tvarios žuvininkystės pramonę, mokslinius tyrimus, kontrolės priemones ir teisės aktų įgyvendinimą siekiant kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad daugelyje šalių žuvininkystės sektorius yra labai svarbus siekiant užimtumo ir aprūpinimo maistu, todėl visoms besivystančioms šalims turėtų būti užtikrinta teisė gauti ES sektorinę paramą, kad jos galėtų plėtoti savo tvarios žuvininkystės pramonę, mokslinius tyrimus, kontrolės priemones ir teisės aktų įgyvendinimą siekiant kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba;

| 66. | ragina imtis reformų, kuriomis būtų išplėstos besivystančių šalių rinkos prieigos galimybės ir sudarytos sąlygos joms konkurencingai veikti savo pačių nacionalinėse ir regioninėse rinkose; |
| --- | --- |

66.

ragina imtis reformų, kuriomis būtų išplėstos besivystančių šalių rinkos prieigos galimybės ir sudarytos sąlygos joms konkurencingai veikti savo pačių nacionalinėse ir regioninėse rinkose;

| 67. | primena, kad Europos Sąjunga turėtų užtikrinti visišką bendradarbiavimo, vystymosi ir prekybos politikos krypčių nuoseklumą, atsižvelgdama tiek į ES valstybių narių, tiek į besivystančių šalių poreikius ir problemas; |
| --- | --- |

67.

primena, kad Europos Sąjunga turėtų užtikrinti visišką bendradarbiavimo, vystymosi ir prekybos politikos krypčių nuoseklumą, atsižvelgdama tiek į ES valstybių narių, tiek į besivystančių šalių poreikius ir problemas;

| 68. | mano, kad ES turėtų remti regionų integraciją ir vietos žemės ūkio maisto produktų rinkų plėtojimą besivystančiose šalyse ir ypač regioninius prekybos susitarimus, kuriais būtų skatinama gyvybingos ir tvarios gamybos ir perdirbimo pajėgumų vystymas vietos lygiui, taip pat šiuo tikslu reikėtų skirti žymią paramos vystymuisi dalį; |
| --- | --- |

68.

mano, kad ES turėtų remti regionų integraciją ir vietos žemės ūkio maisto produktų rinkų plėtojimą besivystančiose šalyse ir ypač regioninius prekybos susitarimus, kuriais būtų skatinama gyvybingos ir tvarios gamybos ir perdirbimo pajėgumų vystymas vietos lygiui, taip pat šiuo tikslu reikėtų skirti žymią paramos vystymuisi dalį;

| 69. | dar kartą išreiškia susirūpinimą, kad įgyvendinant ES prekybos strategiją kartais nesilaikoma į vystymąsi orientuoto požiūrio; todėl ragina sudaryti sąžiningus ir vystymąsi skatinančius prekybos susitarimus, nes jie yra svarbi pasaulinio aprūpinimo maistu problemos sprendimo dalis; |
| --- | --- |

69.

dar kartą išreiškia susirūpinimą, kad įgyvendinant ES prekybos strategiją kartais nesilaikoma į vystymąsi orientuoto požiūrio; todėl ragina sudaryti sąžiningus ir vystymąsi skatinančius prekybos susitarimus, nes jie yra svarbi pasaulinio aprūpinimo maistu problemos sprendimo dalis;

| 70. | primena, kad norint užtikrinti aprūpinimą maistu reikia derinti ir koordinuoti skirtingų sektorių politikos sritis ES lygmeniu, būtent vystymosi politiką, BŽŪP, bendrą prekybos politiką, energetikos politiką ir mokslinių tyrimų programas, |
| --- | --- |

70.

primena, kad norint užtikrinti aprūpinimą maistu reikia derinti ir koordinuoti skirtingų sektorių politikos sritis ES lygmeniu, būtent vystymosi politiką, BŽŪP, bendrą prekybos politiką, energetikos politiką ir mokslinių tyrimų programas,

| 71. | mano, kad Komisija turėtų remti baltymingas kultūras Europos Sąjungoje, kad suteiktų Sąjungai didesnę autonomiją ir taip prisidėtų prie žemės ūkio įvairinimo besivystančiose šalyse, kuriose neretai žemės ūkio politika vykdoma remiantis vien tik eksportu ir prieiga prie išorinių rinkų, pakenkiant vietos bendruomenių gerovei ir poreikiams; |
| --- | --- |

71.

mano, kad Komisija turėtų remti baltymingas kultūras Europos Sąjungoje, kad suteiktų Sąjungai didesnę autonomiją ir taip prisidėtų prie žemės ūkio įvairinimo besivystančiose šalyse, kuriose neretai žemės ūkio politika vykdoma remiantis vien tik eksportu ir prieiga prie išorinių rinkų, pakenkiant vietos bendruomenių gerovei ir poreikiams;

| 72. | primygtinai ragina Komisiją vykstančiose EPS derybose daugiausia dėmesio skirti vystymosi problemoms ir suteikti besivystančioms šalims daugiau su prekybos taisyklėmis susijusios veikimo laisvės, ypač galimybę taikyti apsaugos sąlygas siekiant tvaraus besivystančių šalių vidaus ekonomikos pajėgumų vystymosi; primena, kad besivystančiose šalyse naudojami eksporto apribojimai ir ką tik susikūrusios pramonės apsauga yra vystymosi priemonės, kurias galima panaudoti vietos gamybai ir aprūpinimui maistu didinti; ragina, kad PPO derybose Komisija laikytųsi tvirtos vystymąsi remiančios pozicijos; ragina Komisiją tarptautinės prekybos derybose laikytis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, o vykdant susitarimus su trečiosiomis šalimis taikyti poveikio žmogaus teisėms vertinimus; |
| --- | --- |

72.

primygtinai ragina Komisiją vykstančiose EPS derybose daugiausia dėmesio skirti vystymosi problemoms ir suteikti besivystančioms šalims daugiau su prekybos taisyklėmis susijusios veikimo laisvės, ypač galimybę taikyti apsaugos sąlygas siekiant tvaraus besivystančių šalių vidaus ekonomikos pajėgumų vystymosi; primena, kad besivystančiose šalyse naudojami eksporto apribojimai ir ką tik susikūrusios pramonės apsauga yra vystymosi priemonės, kurias galima panaudoti vietos gamybai ir aprūpinimui maistu didinti; ragina, kad PPO derybose Komisija laikytųsi tvirtos vystymąsi remiančios pozicijos; ragina Komisiją tarptautinės prekybos derybose laikytis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, o vykdant susitarimus su trečiosiomis šalimis taikyti poveikio žmogaus teisėms vertinimus;

| 73. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti poreikiais pagrįstą konvenciją, kurioje paramos teikėjų pagalbos maistu įsipareigojimų lygis būtų susietas su žmonių poreikiais ir pagalbą gaunančiose šalyse garantuotų pirkimo vietoje apimtis; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti poreikiais pagrįstą konvenciją, kurioje paramos teikėjų pagalbos maistu įsipareigojimų lygis būtų susietas su žmonių poreikiais ir pagalbą gaunančiose šalyse garantuotų pirkimo vietoje apimtis;

| 74. | reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad stokojama skaidrumo, teikiamos informacijos ir susijusių suinteresuotųjų šalių dalyvavimo dabartinėse Pagalbos maistu konvencijos derybose; |
| --- | --- |

74.

reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad stokojama skaidrumo, teikiamos informacijos ir susijusių suinteresuotųjų šalių dalyvavimo dabartinėse Pagalbos maistu konvencijos derybose;

*

* *

| 75. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

75.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 354, 2008 12 31, p. 62.

(2)  OL C 263E, 2008 10 16, p. 621.

(3)  OL C 279E, 2009 11 19, p. 71.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0071.

(5)  OL C 297E, 2008 11 20, p. 201.

(6)  OL C 46E, 2010 2 24, p. 10.

(7)  OL C 285E, 2010 10 21, p. 69.

(8)  OL C 161E, 2011 5 31, p. 47.

(9)  Priimti tekstai, AKR-ES/100.879/10/galutinis.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/86

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisVienašaliai pareiškimai Tarybos posėdžių protokoluose

P7_TA(2011)0411

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienašalių pareiškimų Tarybos posėdžių protokoluose (2011/2090(INI))

2013/C 56 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko laišką Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko laišką Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 22 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl bendrųjų Bendrijos teisės aktų rengimo kokybės gairių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 22 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl bendrųjų Bendrijos teisės aktų rengimo kokybės gairių (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atsakymą į Klausimą raštu Nr. P-3977/2010 ir Komisijos atsakymą į Klausimą raštu Nr. E-3981/2010, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atsakymą į Klausimą raštu Nr. P-3977/2010 ir Komisijos atsakymą į Klausimą raštu Nr. E-3981/2010,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0269/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0269/2011),

| A. | kadangi Teisingumo teismas turi aiškią ir išimtinę kompetenciją priimti sprendimus dėl Sąjungos teisės aiškinimo, nesvarbu, ar ji būtų pirminė, ar antrinė, |
| --- | --- |

A.

kadangi Teisingumo teismas turi aiškią ir išimtinę kompetenciją priimti sprendimus dėl Sąjungos teisės aiškinimo, nesvarbu, ar ji būtų pirminė, ar antrinė,

| B. | kadangi Teisingumo Teismas ne kartą pabrėžė, kad pareiškimai nėra teisiškai įpareigojantys, |
| --- | --- |

B.

kadangi Teisingumo Teismas ne kartą pabrėžė, kad pareiškimai nėra teisiškai įpareigojantys,

| C. | kadangi Taryba yra įsipareigojusi vykstant teisėkūros procedūroms išsamiai informuoti Parlamentą apie savo poziciją (2), |
| --- | --- |

C.

kadangi Taryba yra įsipareigojusi vykstant teisėkūros procedūroms išsamiai informuoti Parlamentą apie savo poziciją (2),

| D. | kadangi, remiantis Sutartimi, institucijos turi lojaliai tarpusavyje bendradarbiauti (3), |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis Sutartimi, institucijos turi lojaliai tarpusavyje bendradarbiauti (3),

| E. | kadangi vienašaliai valstybių narių arba Tarybos pareiškimai gali neigiamai paveikti Parlamento teisėkūros galias, diskredituoja Sąjungos teisėkūros kokybę ir kenkia teisinio tikrumo principui, |
| --- | --- |

E.

kadangi vienašaliai valstybių narių arba Tarybos pareiškimai gali neigiamai paveikti Parlamento teisėkūros galias, diskredituoja Sąjungos teisėkūros kokybę ir kenkia teisinio tikrumo principui,

| F. | kadangi joks į Tarybos ar Taikinimo komiteto posėdžių protokolus įtrauktas pareiškimas jokiu teisėkūros procedūros etapu negali užbėgti už akių dviejų teisėkūros institucijų derybų rezultatui, |
| --- | --- |

F.

kadangi joks į Tarybos ar Taikinimo komiteto posėdžių protokolus įtrauktas pareiškimas jokiu teisėkūros procedūros etapu negali užbėgti už akių dviejų teisėkūros institucijų derybų rezultatui,

| 1. | dar kartą patvirtina, kad į teisinį tekstą neįtraukti, bet su juo susiję pareiškimai, nesvarbu, ar juos paskelbė viena ar daugiau valstybių narių, neturi jokios teisinės galios ir gali pakenkti Sąjungos teisės darnai ir aiškiam jos interpretavimui; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina, kad į teisinį tekstą neįtraukti, bet su juo susiję pareiškimai, nesvarbu, ar juos paskelbė viena ar daugiau valstybių narių, neturi jokios teisinės galios ir gali pakenkti Sąjungos teisės darnai ir aiškiam jos interpretavimui;

| 2. | primygtinai reikalauja, kad vienašaliais pareiškimais nebūtų mažinama būtinybė ar trukdoma visoms valstybėms sistemingai stebėti atitikties lentelių skelbimo tvarką, nustatant ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę būdus ir priemones, atsižvelgiant į veiksmingą ir skaidrų teisės aktų įgyvendinimą visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

2.

primygtinai reikalauja, kad vienašaliais pareiškimais nebūtų mažinama būtinybė ar trukdoma visoms valstybėms sistemingai stebėti atitikties lentelių skelbimo tvarką, nustatant ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę būdus ir priemones, atsižvelgiant į veiksmingą ir skaidrų teisės aktų įgyvendinimą visoje Europos Sąjungoje;

| 3. | ragina apie visus pareiškimus pranešti Parlamentui ir, atsižvelgiant į valstybių narių pareiškimus, neskelbti jų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje); |
| --- | --- |

3.

ragina apie visus pareiškimus pranešti Parlamentui ir, atsižvelgiant į valstybių narių pareiškimus, neskelbti jų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje);

| 4. | ragina Tarybą pateikti Parlamentui su teisėkūra susijusios savo posėdžių dalies protokolus tuo pat metu kaip nacionaliniams parlamentams ir valstybių narių vyriausybėms; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pateikti Parlamentui su teisėkūra susijusios savo posėdžių dalies protokolus tuo pat metu kaip nacionaliniams parlamentams ir valstybių narių vyriausybėms;

| 5. | pasilieka teisę naudotis bet kokiomis įmanomomis teisėtomis priemonėmis, jei vienašaliais pareiškimais bus sąmoningai siekiama daryti teisinį poveikį; |
| --- | --- |

5.

pasilieka teisę naudotis bet kokiomis įmanomomis teisėtomis priemonėmis, jei vienašaliais pareiškimais bus sąmoningai siekiama daryti teisinį poveikį;

| 6. | ragina Tarybą ir Komisiją remiantis SESV 295 straipsniu pradėti derybas su Parlamentu siekiant atnaujinti Bendrą deklaraciją dėl praktinių bendro sprendimo procedūros (dabar – įprasta teisėkūros procedūra) taisyklių, siekiant atsižvelgti į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, ir nustatyti aiškias vienašalių pareiškimų aprėpties ribas; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą ir Komisiją remiantis SESV 295 straipsniu pradėti derybas su Parlamentu siekiant atnaujinti Bendrą deklaraciją dėl praktinių bendro sprendimo procedūros (dabar – įprasta teisėkūros procedūra) taisyklių, siekiant atsižvelgti į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, ir nustatyti aiškias vienašalių pareiškimų aprėpties ribas;

| 7. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 73, 1999 3 17, p. 1.

(2)  SESV 294 straipsnis (per pirmąjį svarstymą).

(3)  ES sutarties 13 straipsnis.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/87 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/87

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisNauja Europos prekybos politika pagal strategiją „Europa 2020“

P7_TA(2011)0412

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ (2010/2152(INI))

2013/C 56 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl ES ir Japonijos prekybos santykių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl ES ir Japonijos prekybos santykių (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl ES ir Kanados prekybos santykių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl ES ir Kanados prekybos santykių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Europos tarptautinės investicijų politikos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Europos tarptautinės investicijų politikos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pavadinimu „Indėlis į tvarų vystimąsi. Sąžiningos prekybos ir su prekyba susijusių nevalstybinių tvarumo užtikrinimo programų vaidmuo“ (COM(2009)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pavadinimu „Indėlis į tvarų vystimąsi. Sąžiningos prekybos ir su prekyba susijusių nevalstybinių tvarumo užtikrinimo programų vaidmuo“ (COM(2009)0215),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Turkija (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Turkija (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. Rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje sustiprinimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. Rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje sustiprinimo (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai (16),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatą „Tolimieji regionai – iššūkis Europai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatą „Tolimieji regionai – iššūkis Europai“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Korėja (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Korėja (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pasaulinės Europos. Išoriniai konkurencingumo aspektai (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pasaulinės Europos. Išoriniai konkurencingumo aspektai (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl ekonominių ir prekybinių ES ir Mercosur šalių santykių siekiant sudaryti tarpregioninį asociacijos susitarimą (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl ekonominių ir prekybinių ES ir Mercosur šalių santykių siekiant sudaryti tarpregioninį asociacijos susitarimą (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Indijos ekonominių ir prekybinių ryšių (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Indijos ekonominių ir prekybinių ryšių (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų transatlantinių ekonominių santykių (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų transatlantinių ekonominių santykių (25),

| — | atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės narės išvadas po 2010 m. birželio 17-18 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės narės išvadas po 2010 m. birželio 17-18 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0255/2011),

Sąjungos ir Jungtinių Valstijų pasaulio santykinio BVP dalys (26) mažėja, kadangi besiformuojančios ekonomikos šalių ekonomika sparčiai auga

| A. | kadangi 2000 m., tik pradėjus taikyti Lisabonos strategiją, Sąjungos BVP sudarė 25 proc. pasaulio BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios santykio principą), dabar prognozuojama, kad 2020 m. Sąjungos dalis sudarys tik 18 proc. pasaulio BVP, tai reiškia, kad ES ekonominė veikla santykinai sumažės 28 proc., |
| --- | --- |

A.

kadangi 2000 m., tik pradėjus taikyti Lisabonos strategiją, Sąjungos BVP sudarė 25 proc. pasaulio BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios santykio principą), dabar prognozuojama, kad 2020 m. Sąjungos dalis sudarys tik 18 proc. pasaulio BVP, tai reiškia, kad ES ekonominė veikla santykinai sumažės 28 proc.,

| B. | kadangi 2000 m. dviejų pasaulyje didžiausių išsivysčiusių ekonomikų – Sąjungos ir Jungtinių Valstijų – BVP sudarė 48 proc. pasaulio BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios santykio principą), dabar prognozuojama, kad 2020 m. jų abiejų dalis sudarys tik 35 proc. pasaulio BVP, tai reiškia, kad jų bendra ekonominė veikla santykinai sumažės 27 proc., |
| --- | --- |

B.

kadangi 2000 m. dviejų pasaulyje didžiausių išsivysčiusių ekonomikų – Sąjungos ir Jungtinių Valstijų – BVP sudarė 48 proc. pasaulio BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios santykio principą), dabar prognozuojama, kad 2020 m. jų abiejų dalis sudarys tik 35 proc. pasaulio BVP, tai reiškia, kad jų bendra ekonominė veikla santykinai sumažės 27 proc.,

| C. | kadangi 2000 m. dviejų pasaulyje didžiausių besiformuojančios ekonomikos šalių– Kinijos ir Indijos – BVP sudarė 10 proc. pasaulio BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios santykio principą), dabar prognozuojama, kad 2020 m. jų abiejų dalis sudarys 25 proc. pasaulio BVP, tai reiškia, kad jų bendra ekonominė veikla santykinai išaugs 150 proc., |
| --- | --- |

C.

kadangi 2000 m. dviejų pasaulyje didžiausių besiformuojančios ekonomikos šalių– Kinijos ir Indijos – BVP sudarė 10 proc. pasaulio BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios santykio principą), dabar prognozuojama, kad 2020 m. jų abiejų dalis sudarys 25 proc. pasaulio BVP, tai reiškia, kad jų bendra ekonominė veikla santykinai išaugs 150 proc.,

Šis santykinis Sąjungos BVP sumažėjimas matomas jos prekyboje

   (27)

| D. | kadangi 1999 m. Sąjungos prekių eksportas sudarė 19 proc. viso pasaulio eksporto, o 2009 m. jis sudarė 17,1 proc. pasaulio eksporto, taigi eksporto veikla santykinai sumažėjo 10 proc., |
| --- | --- |

D.

kadangi 1999 m. Sąjungos prekių eksportas sudarė 19 proc. viso pasaulio eksporto, o 2009 m. jis sudarė 17,1 proc. pasaulio eksporto, taigi eksporto veikla santykinai sumažėjo 10 proc.,

| E. | kadangi 1999 m. Sąjungos prekių importas sudarė 19,5 proc. viso pasaulio importo, o 2009 m. jis sudarė 17,6 proc. pasaulio eksporto, taigi importo veikla santykinai sumažėjo 10 proc., |
| --- | --- |

E.

kadangi 1999 m. Sąjungos prekių importas sudarė 19,5 proc. viso pasaulio importo, o 2009 m. jis sudarė 17,6 proc. pasaulio eksporto, taigi importo veikla santykinai sumažėjo 10 proc.,

| F. | kadangi 1999–2009 m. Sąjungos paslaugų eksporto dalis pasaulio rinkoje išaugo nuo 26,7 proc. iki 30,2 proc. (28), |
| --- | --- |

F.

kadangi 1999–2009 m. Sąjungos paslaugų eksporto dalis pasaulio rinkoje išaugo nuo 26,7 proc. iki 30,2 proc. (28),

| G. | kadangi 50 šalių (30, jei ES laikoma vienu subjektu) tenka 80 proc. pasaulio prekybos, |
| --- | --- |

G.

kadangi 50 šalių (30, jei ES laikoma vienu subjektu) tenka 80 proc. pasaulio prekybos,

Demografiniai pokyčiai taip pat daro įtaką ekonominei veiklai

   (29)

| H. | kadangi prognozuojama, kad iki 2035 m. Sąjungos gyventojų skaičius išaugs beveik 5 proc. ir paskui nuolat mažės ir kadangi Sąjungos darbingo amžiaus gyventojų turėtų pradėti mažėti nuo 2010 m., |
| --- | --- |

H.

kadangi prognozuojama, kad iki 2035 m. Sąjungos gyventojų skaičius išaugs beveik 5 proc. ir paskui nuolat mažės ir kadangi Sąjungos darbingo amžiaus gyventojų turėtų pradėti mažėti nuo 2010 m.,

Sąjungos ekonomika labai priklauso nuo dalyvavimo išorės augime

| I. | kadangi augimas, gerovė, darbo vietos ir Europos socialinio modelio išsaugojimas yra tarpusavyje susiję ir daro poveikį, |
| --- | --- |

I.

kadangi augimas, gerovė, darbo vietos ir Europos socialinio modelio išsaugojimas yra tarpusavyje susiję ir daro poveikį,

| J. | kadangi Komisija prognozuoja, kad apie 2015 m. 90 proc. pasaulio augimo vyks ne Sąjungoje, |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija prognozuoja, kad apie 2015 m. 90 proc. pasaulio augimo vyks ne Sąjungoje,

| K. | kadangi atvira prekyba lemia didesnį produktyvumą, prisideda prie geresnio išorinio konkurencingumo ir galėtų nedelsiant prisidėti prie didesnio nei 1,5 proc. tiesioginio ekonominio augimo bei duoti naudos vartotojams, |
| --- | --- |

K.

kadangi atvira prekyba lemia didesnį produktyvumą, prisideda prie geresnio išorinio konkurencingumo ir galėtų nedelsiant prisidėti prie didesnio nei 1,5 proc. tiesioginio ekonominio augimo bei duoti naudos vartotojams,

| L. | kadangi Komisija prognozuoja, kad 18 proc. Sąjungos darbo jėgos arba 36 milijonai darbo vietų priklauso nuo Sąjungos prekybos veiklos, ir kadangi palyginus pastarųjų 10 metų atvirą prekybą ir užimtumą matyti, jog atvira prekyba susijusi su užimtumu ir darbo vietų kūrimu, |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija prognozuoja, kad 18 proc. Sąjungos darbo jėgos arba 36 milijonai darbo vietų priklauso nuo Sąjungos prekybos veiklos, ir kadangi palyginus pastarųjų 10 metų atvirą prekybą ir užimtumą matyti, jog atvira prekyba susijusi su užimtumu ir darbo vietų kūrimu,

| M. | kadangi atsižvelgiant į Sąjungos demografijos prognozes ir neigiamą jų poveikį augimo galimybėms, kurį reikia suvaldyti, taip pat reikia pasinaudoti augimo galimybėmis, kurios yra neatsiejama produktyvumo augimo ir išorės prekybos dalis, |
| --- | --- |

M.

kadangi atsižvelgiant į Sąjungos demografijos prognozes ir neigiamą jų poveikį augimo galimybėms, kurį reikia suvaldyti, taip pat reikia pasinaudoti augimo galimybėmis, kurios yra neatsiejama produktyvumo augimo ir išorės prekybos dalis,

Būsimoje Europos prekybos politikos strategijoje reikėtų atsižvelgti į ES pramonės sričių ir teritorijų ypatybes ir priklausomybę nuo išorės prekybos augimo

| N. | kadangi Komisijos komunikate „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“ siūlomos tinkamos trumpalaikės priemonės, tačiau neatsižvelgiama į Sąjungos vaidmenį pasikeitusiame pasaulyje, |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisijos komunikate „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“ siūlomos tinkamos trumpalaikės priemonės, tačiau neatsižvelgiama į Sąjungos vaidmenį pasikeitusiame pasaulyje,

| O. | kadangi Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip ES investavimo politikos dalis nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka, |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip ES investavimo politikos dalis nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka,

Parlamentas tikėjosi tikros ateities prekybos strategijos, kurioje būtų atsižvelgta į vidurio laikotarpio ir ilgalaikius pokyčius ir nebūtų daroma neteisingų prielaidų dėl to, kad prekyba pasauliniu mastu nesikeis

| 1. | bendrai palankiai vertina trigubus strategijos „Europa 2020“ tikslus, susijusius su pažangiu, integraciniu ir tvariu augimu, ir Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“; ir ragina Komisiją kuo skubiau pateikti į perspektyvą orientuotą ir novatorišką ateities strategiją dėl prekybos ir investicijų, atsižvelgiant į naujus ES iššūkius; |
| --- | --- |

1.

bendrai palankiai vertina trigubus strategijos „Europa 2020“ tikslus, susijusius su pažangiu, integraciniu ir tvariu augimu, ir Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“; ir ragina Komisiją kuo skubiau pateikti į perspektyvą orientuotą ir novatorišką ateities strategiją dėl prekybos ir investicijų, atsižvelgiant į naujus ES iššūkius;

| 2. | apgailestauja, kad dar nepasiekta daugelio Globalios Europos strategijoje numatytų tikslų, ir tikėjosi kritiškesnio šios strategijos vertinimo, kad būtų galima suprasti, kodėl nepavyko pasiekti tam tikrų tikslų; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad dar nepasiekta daugelio Globalios Europos strategijoje numatytų tikslų, ir tikėjosi kritiškesnio šios strategijos vertinimo, kad būtų galima suprasti, kodėl nepavyko pasiekti tam tikrų tikslų;

| 3. | primygtinai teigia, kad Sąjungai reikia suderintos ilgalaikės strategijos siekiant atsižvelgti į būsimus iššūkius ir ypač į didžiąsias besiformuojančios ekonomikos šalis; teigia, kad tokia strategija turėtų būti paremta išsamia dabartinių pasaulio prekybos tendencijų ir Sąjungos vidaus bei išorės vystymosi, taip pat Europos įmonių įvairovės, praktinės patirties ir technologinės pažangos analize; apgailestauja, kad Komisijai nepavyko pateikti nuoseklių prognozių, kaip vadinamasis prekybos pasaulis galėtų atrodyti planuojant politiką po 15 ar 20 metų; mano, kad šioje apžvalgoje turi būti nustatyti Komisijos siekiai jos dvišalių prekybos santykių srityje per šį laikotarpį, taip pat atskiros geografinės strategijos, pvz., sudarant naujus susitarimus su jos pagrindiniais prekybos partneriais arba nustatant tikslus dėl tarifų panaikinimo ir netarifinių kliūčių pašalinimo; |
| --- | --- |

3.

primygtinai teigia, kad Sąjungai reikia suderintos ilgalaikės strategijos siekiant atsižvelgti į būsimus iššūkius ir ypač į didžiąsias besiformuojančios ekonomikos šalis; teigia, kad tokia strategija turėtų būti paremta išsamia dabartinių pasaulio prekybos tendencijų ir Sąjungos vidaus bei išorės vystymosi, taip pat Europos įmonių įvairovės, praktinės patirties ir technologinės pažangos analize; apgailestauja, kad Komisijai nepavyko pateikti nuoseklių prognozių, kaip vadinamasis prekybos pasaulis galėtų atrodyti planuojant politiką po 15 ar 20 metų; mano, kad šioje apžvalgoje turi būti nustatyti Komisijos siekiai jos dvišalių prekybos santykių srityje per šį laikotarpį, taip pat atskiros geografinės strategijos, pvz., sudarant naujus susitarimus su jos pagrindiniais prekybos partneriais arba nustatant tikslus dėl tarifų panaikinimo ir netarifinių kliūčių pašalinimo;

| 4. | ragina Komisiją šias prognozes pateikti ir jomis remtis iki 2013 m. vasaros parengiant peržiūrėtą vidurio laikotarpio ir ilgalaikę strategiją, kadangi komunikate „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“ jų nėra; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją šias prognozes pateikti ir jomis remtis iki 2013 m. vasaros parengiant peržiūrėtą vidurio laikotarpio ir ilgalaikę strategiją, kadangi komunikate „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“ jų nėra;

Parlamentas suvokia, kad prekybos politika nėra savitikslė

| 5. | primena visoms suinteresuotoms šalims, kad rengiant šiuolaikinę prekybos politiką reikia atsižvelgti į kitas politikos sritis, pavyzdžiui:






  a) | žmogaus teisių; |
| --- | --- | --- |

5.

primena visoms suinteresuotoms šalims, kad rengiant šiuolaikinę prekybos politiką reikia atsižvelgti į kitas politikos sritis, pavyzdžiui:

a)

žmogaus teisių;

| b) | darbo vietų kūrimo ir užtikrinimo; |
| --- | --- |

b)

darbo vietų kūrimo ir užtikrinimo;

| c) | darbo teisių ir TDO pagrindinių darbo standartų; |
| --- | --- |

c)

darbo teisių ir TDO pagrindinių darbo standartų;

| d) | įmonių socialinės atsakomybės; |
| --- | --- |

d)

įmonių socialinės atsakomybės;

| e) | žemės ūkio politikos, |
| --- | --- |

e)

žemės ūkio politikos,

| f) | aplinkos apsaugos politikos; |
| --- | --- |

f)

aplinkos apsaugos politikos;

| g) | klimato kaitos; |
| --- | --- |

g)

klimato kaitos;

| h) | kovos su skurdu tiek ES, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

h)

kovos su skurdu tiek ES, tiek už jos ribų;

| i) | vystymosi politikos; |
| --- | --- |

i)

vystymosi politikos;

| j) | vartotojų interesų ir teisų apsaugos; |
| --- | --- |

j)

vartotojų interesų ir teisų apsaugos;

| k) | žaliavų ir energijos tiekimo saugumo; |
| --- | --- |

k)

žaliavų ir energijos tiekimo saugumo;

| l) | užsienio politikos; |
| --- | --- |

l)

užsienio politikos;

| m) | kaimynystės politikos; |
| --- | --- |

m)

kaimynystės politikos;

| n) | pramonės politikos; |
| --- | --- |

n)

pramonės politikos;

| o) | nuosavybės teisių, įskaitant intelektinės nuosavybės teises, apsaugos; |
| --- | --- |

o)

nuosavybės teisių, įskaitant intelektinės nuosavybės teises, apsaugos;

| p) | teisinės valstybės skatinimo; |
| --- | --- |

p)

teisinės valstybės skatinimo;

| 6. | pabrėžia, kad į Europos Parlamento didele balsų dauguma patvirtintose 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijose dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (30), dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (31), dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (32) išdėstytus horizontalius principus turėtų būti atitinkamai atsižvelgiama, o socialinių, aplinkosauginių standartų ir žmogaus teisių klausimų įtraukimas į visus laisvosios prekybos susitarimus turėtų būti privalomas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad į Europos Parlamento didele balsų dauguma patvirtintose 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijose dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (30), dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (31), dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (32) išdėstytus horizontalius principus turėtų būti atitinkamai atsižvelgiama, o socialinių, aplinkosauginių standartų ir žmogaus teisių klausimų įtraukimas į visus laisvosios prekybos susitarimus turėtų būti privalomas;

| 7. | mano, kad įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus įmanoma tik bendradarbiaujant su pagrindiniais ES prekybos partneriais, kurie kaip tik išmeta daugiausiai anglies dioksido; |
| --- | --- |

7.

mano, kad įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus įmanoma tik bendradarbiaujant su pagrindiniais ES prekybos partneriais, kurie kaip tik išmeta daugiausiai anglies dioksido;

| 8. | pabrėžia, kad nors prekybos politikos nereikėtų apkrauti tais klausimais, kurie tiesiogiai nesusiję su tarptautine prekyba, ji neturėtų būti nagrinėjama savotiškame vakuume, ir pabrėžia būtinybę rasti pusiausvyrą tarp Europos Sąjungos prekybos politikos tikslų ir kitų jos išorės politikos aspektų, pvz., aplinkos strategijos, humanitarinių tikslų ir ankstesnių ES įsipareigojimų užtikrinti vystymosi politikos darną; ragina Komisiją derybose dėl prekybos susitarimų su jos prekybos partneriais teikti pirmenybę ES prekybos interesams ir užtikrinti geresnį tarpinstitucinės ir institucijų vidaus veiklos koordinavimą sprendžiant prekybos klausimus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad nors prekybos politikos nereikėtų apkrauti tais klausimais, kurie tiesiogiai nesusiję su tarptautine prekyba, ji neturėtų būti nagrinėjama savotiškame vakuume, ir pabrėžia būtinybę rasti pusiausvyrą tarp Europos Sąjungos prekybos politikos tikslų ir kitų jos išorės politikos aspektų, pvz., aplinkos strategijos, humanitarinių tikslų ir ankstesnių ES įsipareigojimų užtikrinti vystymosi politikos darną; ragina Komisiją derybose dėl prekybos susitarimų su jos prekybos partneriais teikti pirmenybę ES prekybos interesams ir užtikrinti geresnį tarpinstitucinės ir institucijų vidaus veiklos koordinavimą sprendžiant prekybos klausimus;

| 9. | ragina, kad būsimi daugiašaliai ir dvišaliai prekybos susitarimai Europos Sąjungoje turi būti laikomi neatskiriama ilgalaikės ES pramonės strategijos, visų pirma skirtos tvariam pramonės bazės ir jos darbo vietų atnaujinimui ir stiprinimui, dalimi; |
| --- | --- |

9.

ragina, kad būsimi daugiašaliai ir dvišaliai prekybos susitarimai Europos Sąjungoje turi būti laikomi neatskiriama ilgalaikės ES pramonės strategijos, visų pirma skirtos tvariam pramonės bazės ir jos darbo vietų atnaujinimui ir stiprinimui, dalimi;

| 10. | pabrėžia, kad prekybos politika yra svarbi sudedamoji naujos Europos Sąjungos pramonės politikos dalis ir kad, siekiant išlaikyti tvirtą gamybinę bazę Europoje, prekyba turėtų būti grindžiama sąžininga pasauline konkurencija ir visiško abipusiškumo principu; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad prekybos politika yra svarbi sudedamoji naujos Europos Sąjungos pramonės politikos dalis ir kad, siekiant išlaikyti tvirtą gamybinę bazę Europoje, prekyba turėtų būti grindžiama sąžininga pasauline konkurencija ir visiško abipusiškumo principu;

Parlamentas tvirtai remia daugiašalį požiūrį PPO

| 11. | pakartoja, kad PPO principais pagrįsta daugiašalė prekybos sistema išlieka geriausia priemone siekti laisvos ir sąžiningos prekybos pasaulyje; tačiau mano, kad reikia reformuoti PPO sistemą, ypač ginčų sprendimo organą, siekiant pagerinti jos veiksmingumą ir kad ES turėtų parengti pasiūlymus, kaip sustiprinti PPO ir išplėtoti jos teisėkūros kompetenciją naujoms prekybos politikos sritims taip pat užtikrinant, kad PPO taisyklės būtų aiškinamos ir plėtojamos taip, kaip remtų daugiašaliuose aplinkosaugos susitarimuose (DAS) prisiimtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

11.

pakartoja, kad PPO principais pagrįsta daugiašalė prekybos sistema išlieka geriausia priemone siekti laisvos ir sąžiningos prekybos pasaulyje; tačiau mano, kad reikia reformuoti PPO sistemą, ypač ginčų sprendimo organą, siekiant pagerinti jos veiksmingumą ir kad ES turėtų parengti pasiūlymus, kaip sustiprinti PPO ir išplėtoti jos teisėkūros kompetenciją naujoms prekybos politikos sritims taip pat užtikrinant, kad PPO taisyklės būtų aiškinamos ir plėtojamos taip, kaip remtų daugiašaliuose aplinkosaugos susitarimuose (DAS) prisiimtus įsipareigojimus;

| 12. | apgailestauja, kad net per dešimt metų nepavyko užbaigti Dohos derybų raundo, ir šiuo metu mažai tikėtina, kad bus pasiekta tokia būtina ir prasminga derybų pabaiga; pakartoja, kad tvirtai remia tai, jog būtų sėkmingai baigtas Dohos derybų raundas, atsižvelgiant į tai, kad sėkmingai jį pabaigus ir pradėjus taikyti susitarimus turėtų pasikeisti pasaulio prekybos srautai ir pasaulio prekybos naudos pasiskirstymas, taip pat turint mintyje, kad reikalingas subalansuotas susitarimo dėl patekimo į ne žemės ūkio produktų rinką (angl. NAMA) tekstas, kad būtų užtikrinta galimybė patekti į naujas, pvz., Indijos, Kinijos ir ASEAN šalių, rinkas, kartu užkertant kelią sparčiai augančios ekonomikos šalims naudotis NAMA lankstumo priemonėmis konkretiems pagrindiniams sektoriams apsaugoti išlaikant maksimalius tarifus; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad net per dešimt metų nepavyko užbaigti Dohos derybų raundo, ir šiuo metu mažai tikėtina, kad bus pasiekta tokia būtina ir prasminga derybų pabaiga; pakartoja, kad tvirtai remia tai, jog būtų sėkmingai baigtas Dohos derybų raundas, atsižvelgiant į tai, kad sėkmingai jį pabaigus ir pradėjus taikyti susitarimus turėtų pasikeisti pasaulio prekybos srautai ir pasaulio prekybos naudos pasiskirstymas, taip pat turint mintyje, kad reikalingas subalansuotas susitarimo dėl patekimo į ne žemės ūkio produktų rinką (angl. NAMA) tekstas, kad būtų užtikrinta galimybė patekti į naujas, pvz., Indijos, Kinijos ir ASEAN šalių, rinkas, kartu užkertant kelią sparčiai augančios ekonomikos šalims naudotis NAMA lankstumo priemonėmis konkretiems pagrindiniams sektoriams apsaugoti išlaikant maksimalius tarifus;

Parlamentas mano, kad laisvosios prekybos susitarimai (LPS) yra svarbios priemonės, suteikiančios galimybę patekti į rinką

| 13. | pakartoja, kad visi ES sudaryti LPS turėtų atitikti PPO principus, būti visapusiški, ambicingi, taip pat tvarios plėtros srityje, ir subalansuoti bei sudaryti abipusio patekimo į rinką galimybę ir būti platesni nei yra nustatyta dabartiniuose daugiašaliuose įsipareigojimuose ir įsipareigojimuose, kurie bus įtvirtinti sėkmingai pabaigus Dohos vystymosi darbotvarkę; džiaugiasi pažanga, padaryta vykdant derybas; tačiau apgailestauja, kad dauguma derybų dar nebaigtos; ragina Komisiją išnagrinėti, ką būtų galima padaryti arba pakeisti siekiant greičiau ir sėkmingiau baigti derybas dėl likusių LPS, tačiau jokiu būdu neaukojant Europos interesų, nes turinys visuomet turėtų turėti viršenybę laiko atžvilgiu; ragina Komisiją išnagrinėti, koks yra galimas poveikis užimtumo srityje, ypač siekiant pritaikyti savo įgaliojimus, kad būtų galima baigti derybas dėl veiksmingų ilgalaikių LPS, skirtų ES augimui; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę PPO ginčių sprendimo mechanizmus įtraukti į dvišalius laisvosios prekybos susitarimus; ragina Komisiją mažinti vadinamojo spagečių lėkštės reiškinio (angl. spaghetti-bowl effect) poveikį, pavyzdžiui, derantis dėl daugiašalių vidaus taisyklių taikymo; ragina įtraukti tvarumo skyrių, susijusį su apsaugos sąlygomis, siekiant, kad LPS apimtų tokias sritis kaip prekyba, aplinka, gamyba ir perdirbimas; |
| --- | --- |

13.

pakartoja, kad visi ES sudaryti LPS turėtų atitikti PPO principus, būti visapusiški, ambicingi, taip pat tvarios plėtros srityje, ir subalansuoti bei sudaryti abipusio patekimo į rinką galimybę ir būti platesni nei yra nustatyta dabartiniuose daugiašaliuose įsipareigojimuose ir įsipareigojimuose, kurie bus įtvirtinti sėkmingai pabaigus Dohos vystymosi darbotvarkę; džiaugiasi pažanga, padaryta vykdant derybas; tačiau apgailestauja, kad dauguma derybų dar nebaigtos; ragina Komisiją išnagrinėti, ką būtų galima padaryti arba pakeisti siekiant greičiau ir sėkmingiau baigti derybas dėl likusių LPS, tačiau jokiu būdu neaukojant Europos interesų, nes turinys visuomet turėtų turėti viršenybę laiko atžvilgiu; ragina Komisiją išnagrinėti, koks yra galimas poveikis užimtumo srityje, ypač siekiant pritaikyti savo įgaliojimus, kad būtų galima baigti derybas dėl veiksmingų ilgalaikių LPS, skirtų ES augimui; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę PPO ginčių sprendimo mechanizmus įtraukti į dvišalius laisvosios prekybos susitarimus; ragina Komisiją mažinti vadinamojo spagečių lėkštės reiškinio (angl. spaghetti-bowl effect) poveikį, pavyzdžiui, derantis dėl daugiašalių vidaus taisyklių taikymo; ragina įtraukti tvarumo skyrių, susijusį su apsaugos sąlygomis, siekiant, kad LPS apimtų tokias sritis kaip prekyba, aplinka, gamyba ir perdirbimas;

| 14. | primena Komisijai prieš priimant sprendimą dėl būsimų LPS partnerių ir derybų įgaliojimų turinio išsamiai, nešališkai ir be išankstinio nusistatymo ex ante įvertinti Europos interesus, remiantis prekybos prioritetais pagal darbotvarkę ir strategines geografines zonas; pabrėžia, kad dėl derybos LPS turėtų būti vykdomos tik su ekonominių interesų požiūriu svarbiomis šalimis ir laikantis pagrindinių principų, tokių kaip abipusiškumo užtikrinimas, tarifų panaikinimas ir nulinių tarifų taikymas, visų netarifinių kliūčių panaikinimas, sąlyginio apmokestinimo muitais draudimas, vienodas griežtų kilmės taisyklių taikymas; primena Komisijai ir Tarybai priimant sprendimą dėl įgaliojimų tinkamai atsižvelgti į Parlamento nuomonę; ragina Komisiją prieš užbaigiant derybas ir reguliariai susitarimo galiojimo metu vykdyti kruopščius poveikio įvairiems Europos rinkos segmentams ir ekonomikos sektoriams įvertinimus bei išsamias konsultacijas su visomis suinteresuotomis šalimis; nurodo Komisijai ir Tarybai, kad norint, jog Parlamentas atsakingai naudotųsi savo pritarimo galiomis, jos turi įtraukti Parlamentą į kiekvieną etapą nuo sutikimo suteikti derybų mandatą ir į kiekvieną derybų raundą; |
| --- | --- |

14.

primena Komisijai prieš priimant sprendimą dėl būsimų LPS partnerių ir derybų įgaliojimų turinio išsamiai, nešališkai ir be išankstinio nusistatymo ex ante įvertinti Europos interesus, remiantis prekybos prioritetais pagal darbotvarkę ir strategines geografines zonas; pabrėžia, kad dėl derybos LPS turėtų būti vykdomos tik su ekonominių interesų požiūriu svarbiomis šalimis ir laikantis pagrindinių principų, tokių kaip abipusiškumo užtikrinimas, tarifų panaikinimas ir nulinių tarifų taikymas, visų netarifinių kliūčių panaikinimas, sąlyginio apmokestinimo muitais draudimas, vienodas griežtų kilmės taisyklių taikymas; primena Komisijai ir Tarybai priimant sprendimą dėl įgaliojimų tinkamai atsižvelgti į Parlamento nuomonę; ragina Komisiją prieš užbaigiant derybas ir reguliariai susitarimo galiojimo metu vykdyti kruopščius poveikio įvairiems Europos rinkos segmentams ir ekonomikos sektoriams įvertinimus bei išsamias konsultacijas su visomis suinteresuotomis šalimis; nurodo Komisijai ir Tarybai, kad norint, jog Parlamentas atsakingai naudotųsi savo pritarimo galiomis, jos turi įtraukti Parlamentą į kiekvieną etapą nuo sutikimo suteikti derybų mandatą ir į kiekvieną derybų raundą;

Parlamentas reikalauja daugiau ir geresnių rezultatų vykdant aukšto lygio dialogus su didžiosiomis prekybos partnerėmis, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija

| 15. | pabrėžia, kad plėtojant prekybos santykius su didžiosiomis prekybos partnerėmis, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija, svarbu siekti pažangos naikinant tarifines ir netarifines kliūtis, ypač susijusias su techniniais standartais, intelektinės nuosavybės teisėmis, prieiga prie rinkos, viešaisiais pirkimais ir žaliavų tiekimu; vis dėlto apgailestauja, kad iki šiol šiose srityse padaryta nepakankama pažanga; todėl ragina Komisiją vesti proaktyvesnes derybas siekiant didesnės pažangos prekybos ryšiuose su šiomis šalimis ir prašo prekybos partneres siekti to paties; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad plėtojant prekybos santykius su didžiosiomis prekybos partnerėmis, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija, svarbu siekti pažangos naikinant tarifines ir netarifines kliūtis, ypač susijusias su techniniais standartais, intelektinės nuosavybės teisėmis, prieiga prie rinkos, viešaisiais pirkimais ir žaliavų tiekimu; vis dėlto apgailestauja, kad iki šiol šiose srityse padaryta nepakankama pažanga; todėl ragina Komisiją vesti proaktyvesnes derybas siekiant didesnės pažangos prekybos ryšiuose su šiomis šalimis ir prašo prekybos partneres siekti to paties;

| 16. | pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti transatlantinius ekonominius santykius, bet nekeliant grėsmės ES politikai tokiose srityse, kaip aplinkosaugos standartai, kultūrų įvairovė, socialinės teisės ir viešosios paslaugos; ypač pabrėžia didesnės pažangos svarbą vystant didžiausių pasaulio šalių prekybos ryšius, ypač klausimais, susijusiais su standartais ir techninėmis prekybos kliūtimis; palankiai vertina tai, kad buvo atkurta Transatlantinė ekonomikos taryba, ir mano, jog siekiant, kad šis dialogas būtų sėkmingas, reikia jį toliau stiprinti visais lygmenimis, ir visi Komisijos, Europos Parlamento ir jų JAV partnerių aukšto lygio susitikimai turėtų vykti daug reguliariau; siūlo Europos Sąjungai ir Jungtinėms Valstijoms kartu parengti lanksčią viską apimančią „Transatlantinę augimo ir darbo vietų iniciatyvą“, kurioje būtų numatyti likusių netarifinių kliūčių prekybai ir investicijoms naikinimo planai iki 2020 m. („transatlantinė rinka“), ir kad ES ir JAV imtųsi priemonių siekiant pradėti taikyti nulinius tarifus tam tikroms gaminių grupėms, kaip anksčiau šį mėnesį siūlė JAV Prekybos rūmai; mano, kad tokią iniciatyvą reikėtų įtraukti į būsimų Transatlantinės ekonomikos tarybos posėdžių bei ES ir JAV viršūnių susitikimo darbotvarkes; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti transatlantinius ekonominius santykius, bet nekeliant grėsmės ES politikai tokiose srityse, kaip aplinkosaugos standartai, kultūrų įvairovė, socialinės teisės ir viešosios paslaugos; ypač pabrėžia didesnės pažangos svarbą vystant didžiausių pasaulio šalių prekybos ryšius, ypač klausimais, susijusiais su standartais ir techninėmis prekybos kliūtimis; palankiai vertina tai, kad buvo atkurta Transatlantinė ekonomikos taryba, ir mano, jog siekiant, kad šis dialogas būtų sėkmingas, reikia jį toliau stiprinti visais lygmenimis, ir visi Komisijos, Europos Parlamento ir jų JAV partnerių aukšto lygio susitikimai turėtų vykti daug reguliariau; siūlo Europos Sąjungai ir Jungtinėms Valstijoms kartu parengti lanksčią viską apimančią „Transatlantinę augimo ir darbo vietų iniciatyvą“, kurioje būtų numatyti likusių netarifinių kliūčių prekybai ir investicijoms naikinimo planai iki 2020 m. („transatlantinė rinka“), ir kad ES ir JAV imtųsi priemonių siekiant pradėti taikyti nulinius tarifus tam tikroms gaminių grupėms, kaip anksčiau šį mėnesį siūlė JAV Prekybos rūmai; mano, kad tokią iniciatyvą reikėtų įtraukti į būsimų Transatlantinės ekonomikos tarybos posėdžių bei ES ir JAV viršūnių susitikimo darbotvarkes;

| 17. | prašo Komisijos atlikti naudos ir žalos poveikio įvertinimą skirtingiems pramonės sektoriams ir Europos darbo sektoriui, siekiant padaryti pažangą vykdant aukšto lygio ekonominį ir prekybos dialogą su Kinija; teigia, kad įgyvendinant ES ir Kinijos prekybos strategiją reikėtų atsižvelgti į Europos piliečių interesus, ypač susijusius su intelektinės nuosavybės teisėmis, prieiga prie rinkos, žaliavomis ir abipusiškumo principu; Jeigu Kinija siekia išvengti prekybos apsaugos priemonių taikymo, ji turi laikytis visų PPO taisyklėse numatytų įsipareigojimų. primygtinai siūlo, kad Sąjunga sistemingai taikytų atitinkamas teisines priemones, jei Kinija nesilaikys savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

17.

prašo Komisijos atlikti naudos ir žalos poveikio įvertinimą skirtingiems pramonės sektoriams ir Europos darbo sektoriui, siekiant padaryti pažangą vykdant aukšto lygio ekonominį ir prekybos dialogą su Kinija; teigia, kad įgyvendinant ES ir Kinijos prekybos strategiją reikėtų atsižvelgti į Europos piliečių interesus, ypač susijusius su intelektinės nuosavybės teisėmis, prieiga prie rinkos, žaliavomis ir abipusiškumo principu; Jeigu Kinija siekia išvengti prekybos apsaugos priemonių taikymo, ji turi laikytis visų PPO taisyklėse numatytų įsipareigojimų. primygtinai siūlo, kad Sąjunga sistemingai taikytų atitinkamas teisines priemones, jei Kinija nesilaikys savo įsipareigojimų;

| 18. | palankiai vertina rezoliuciją dėl neišspręstų dvišalių problemų, susijusių su Rusijos prisijungimu prie PPO ir mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama greitam prisijungimui prie PPO; palankiai vertina dvišales išsamaus ES ir Rusijos susitarimo derybas ir ragina Rusiją pagerinti Sąjungos subjektų prekybos aplinką Rusijoje; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina rezoliuciją dėl neišspręstų dvišalių problemų, susijusių su Rusijos prisijungimu prie PPO ir mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama greitam prisijungimui prie PPO; palankiai vertina dvišales išsamaus ES ir Rusijos susitarimo derybas ir ragina Rusiją pagerinti Sąjungos subjektų prekybos aplinką Rusijoje;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas domisi ES ir Japonijos prekybos ryšių, pirmu etapu šalinant netarifines kliūtis prekybai ir investicijoms, gerėjimu; yra nepatenkintas, kad pastaraisiais metais procesas šiose srityje buvo apleistas; ragina Komisiją tinkamu metu ir prieš įsipareigojant pateikti Parlamentui išsamų ES ir Japonijos LPS poveikio vertinimą, kuriame būtų numatyti jo privalumai ir trūkumai; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas domisi ES ir Japonijos prekybos ryšių, pirmu etapu šalinant netarifines kliūtis prekybai ir investicijoms, gerėjimu; yra nepatenkintas, kad pastaraisiais metais procesas šiose srityje buvo apleistas; ragina Komisiją tinkamu metu ir prieš įsipareigojant pateikti Parlamentui išsamų ES ir Japonijos LPS poveikio vertinimą, kuriame būtų numatyti jo privalumai ir trūkumai;

| 20. | palankiai vertina Patekimo į rinką strategijos pasiekimus ir tai, kad finansinės krizės metu buvo užkirstas kelias taikyti protekcionistines priemones; taigi džiaugiasi Patekimo į rinką strategija ir artimu Komisijos, valstybių narių ir suinteresuotų subjektų bendradarbiavimu; nepaisant to ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant skatinti ir plėtoti naudojimąsi esamomis iniciatyvomis ir priemonėmis, tokiomis kaip „Patekimo į rinką duomenų bazė“ ir duomenų bazė „Export helpdesk“, kad piliečiai ir MVĮ galėtų visapusiškai naudotis ES prekybos santykiais; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Patekimo į rinką strategijos pasiekimus ir tai, kad finansinės krizės metu buvo užkirstas kelias taikyti protekcionistines priemones; taigi džiaugiasi Patekimo į rinką strategija ir artimu Komisijos, valstybių narių ir suinteresuotų subjektų bendradarbiavimu; nepaisant to ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant skatinti ir plėtoti naudojimąsi esamomis iniciatyvomis ir priemonėmis, tokiomis kaip „Patekimo į rinką duomenų bazė“ ir duomenų bazė „Export helpdesk“, kad piliečiai ir MVĮ galėtų visapusiškai naudotis ES prekybos santykiais;

| 21. | pabrėžia, kad pagrindinė ES ekonominės sėkmės priežastis – įvairių rinkos dalyvių, įskaitant MVĮ ir tarptautines įmones, veikla; taigi ragina Komisiją vykdant visas prekybos derybas ir rengiant naujas vidaus taisykles atsižvelgti į skirtingų rinkos dalyvių poreikius ir interesus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad pagrindinė ES ekonominės sėkmės priežastis – įvairių rinkos dalyvių, įskaitant MVĮ ir tarptautines įmones, veikla; taigi ragina Komisiją vykdant visas prekybos derybas ir rengiant naujas vidaus taisykles atsižvelgti į skirtingų rinkos dalyvių poreikius ir interesus;

Tačiau Sąjungai, kurioje veikia palyginti atvira ekonomika, reikia veiksmingų prekybos apsaugos priemonių

| 22. | pakartoja, kad norint tęsti tolesnį prekybos liberalizavimą vis dar reikia turėti galimybių apsaugoti Europos gamintojus nuo nesąžiningos prekybos atvejų; todėl mano, kad prekybos apsaugos priemonės yra būtina ES strategijos dalis, nors jos niekada neturėtų būti nesąžiningai naudojamos kaip protekcionistinės priemonės; teigiamai vertina visas pastangas supaprastinti ir pagreitinti šias priemones, taip pat didinant skaidrumą, nuspėjamumą ir pagerinti jų prieinamumą Europos Sąjungos pramonei, ypač MVĮ (pvz., patekimo į rinką pagalbos tarnyba ir jos nusiskundimų registras); |
| --- | --- |

22.

pakartoja, kad norint tęsti tolesnį prekybos liberalizavimą vis dar reikia turėti galimybių apsaugoti Europos gamintojus nuo nesąžiningos prekybos atvejų; todėl mano, kad prekybos apsaugos priemonės yra būtina ES strategijos dalis, nors jos niekada neturėtų būti nesąžiningai naudojamos kaip protekcionistinės priemonės; teigiamai vertina visas pastangas supaprastinti ir pagreitinti šias priemones, taip pat didinant skaidrumą, nuspėjamumą ir pagerinti jų prieinamumą Europos Sąjungos pramonei, ypač MVĮ (pvz., patekimo į rinką pagalbos tarnyba ir jos nusiskundimų registras);

ES negalės būti nei konkurencinga, nei ekonomiškai sėkminga, jei joje nebus paslaugų ir tinkamai apsaugotų tiesioginių užsienio investicijų

| 23. | pabrėžia, kad labai išaugo galimybės teikti prekes ir paslaugas tarptautinėje prekyboje, tačiau pakartoja, kad prieiga prie rinkos ir prekybos kliūčių panaikinimas PPO lygiu ir vykdant LPS derybas nuo šių pokyčių atsilieka; supranta, kad daug prekybos kliūčių prekių ir paslaugų srityje visų pirma gali atsirasti dėl nacionalinių teisės aktų; primena, kad bet koks tolesnis liberalizavimas šioje srityje neturi pakenkti siekiui plėtoti esamas ir būsimas bendros svarbos paslaugas, kurios yra pagrindinė tvarios plėtros visose šalyse sudėtinė dalis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad labai išaugo galimybės teikti prekes ir paslaugas tarptautinėje prekyboje, tačiau pakartoja, kad prieiga prie rinkos ir prekybos kliūčių panaikinimas PPO lygiu ir vykdant LPS derybas nuo šių pokyčių atsilieka; supranta, kad daug prekybos kliūčių prekių ir paslaugų srityje visų pirma gali atsirasti dėl nacionalinių teisės aktų; primena, kad bet koks tolesnis liberalizavimas šioje srityje neturi pakenkti siekiui plėtoti esamas ir būsimas bendros svarbos paslaugas, kurios yra pagrindinė tvarios plėtros visose šalyse sudėtinė dalis;

| 24. | prašo Komisijos imtis visų priemonių, siekiant užtikrinti, kad mūsų prekybos partnerės sudarytų geresnę prieigą mūsų paslaugų teikėjams pramoninėse šalyse arba didžiausiose besiformuojančios ekonomikos šalyse, atsižvelgiant į tai, kad ES vidaus rinka jau pakankamai atvira užsienio paslaugų teikėjams; tačiau pastebi, kad kai kurias viešąsias paslaugas reikia iš šio sąrašo išbraukti dėl nacionalinių ar regionų kultūrinių skirtumų; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisijos imtis visų priemonių, siekiant užtikrinti, kad mūsų prekybos partnerės sudarytų geresnę prieigą mūsų paslaugų teikėjams pramoninėse šalyse arba didžiausiose besiformuojančios ekonomikos šalyse, atsižvelgiant į tai, kad ES vidaus rinka jau pakankamai atvira užsienio paslaugų teikėjams; tačiau pastebi, kad kai kurias viešąsias paslaugas reikia iš šio sąrašo išbraukti dėl nacionalinių ar regionų kultūrinių skirtumų;

| 25. | atsižvelgdamas į būsimą Europos investicijų politiką, mano, kad investuotojų apsaugai reikia suteikti pirmenybę ir mano, kad taip pat reikia užtikrinti ir apsaugoti valstybės reguliavimo priemonių galimybę; taigi ragina Komisiją užtikrinti ES investuotojų apsaugos teisinį tikrumą; ragina Tarybą atsižvelgiant į Parlamento nuomonę ir pastabas, pateiktas 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (33), suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl būsimų investicijų susitarimų; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į būsimą Europos investicijų politiką, mano, kad investuotojų apsaugai reikia suteikti pirmenybę ir mano, kad taip pat reikia užtikrinti ir apsaugoti valstybės reguliavimo priemonių galimybę; taigi ragina Komisiją užtikrinti ES investuotojų apsaugos teisinį tikrumą; ragina Tarybą atsižvelgiant į Parlamento nuomonę ir pastabas, pateiktas 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (33), suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl būsimų investicijų susitarimų;

| 26. | primena, kad ES turi istorinių ryšiu su Afrika, Lotynų Amerika ir Azija, todėl reikėtų su šiais žemynais vykdyti atitinkamą investavimo politiką, siekiant sukurti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

26.

primena, kad ES turi istorinių ryšiu su Afrika, Lotynų Amerika ir Azija, todėl reikėtų su šiais žemynais vykdyti atitinkamą investavimo politiką, siekiant sukurti tvarų vystymąsi;

| 27. | pripažįsta, kad laikino fizinių asmenų judėjimo programa (Mode IV) atlieka svarbų vaidmenį ES dvišalių derybų metu; mano, kad svarbu, jog programa Mode IV nepakenktų teisės aktuose dėl kolektyvinių derybų ir minimalaus darbo užmokesčio nustatytiems principams; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad laikino fizinių asmenų judėjimo programa (Mode IV) atlieka svarbų vaidmenį ES dvišalių derybų metu; mano, kad svarbu, jog programa Mode IV nepakenktų teisės aktuose dėl kolektyvinių derybų ir minimalaus darbo užmokesčio nustatytiems principams;

Parlamentas prašo palankaus abipusiškumo vykdant tarptautinius viešuosius pirkimus

| 28. | apgailestauja, kad dažnai tai, jog visų lygių ES valdžios institucijų viešųjų pirkimų rinka yra atvira, nereiškia, kad ES tiekėjai turi lygiavertę prieigą prie šios rinkos užsienyje; pastebi, kad kai kurias viešąsias paslaugas reikia iš šio sąrašo išbraukti dėl nacionalinių ar regionų kultūrinių skirtumų; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad dažnai tai, jog visų lygių ES valdžios institucijų viešųjų pirkimų rinka yra atvira, nereiškia, kad ES tiekėjai turi lygiavertę prieigą prie šios rinkos užsienyje; pastebi, kad kai kurias viešąsias paslaugas reikia iš šio sąrašo išbraukti dėl nacionalinių ar regionų kultūrinių skirtumų;

| 29. | prašo Komisijos siekti abipusės prieigos šiame svarbiame ekonomikos sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad aiški pirmenybė abipusiškumui suteikiama ne siekiant uždaryti mūsų rinkas, bet norint atverti užsienio šalių viešųjų pirkimų rinkas; |
| --- | --- |

29.

prašo Komisijos siekti abipusės prieigos šiame svarbiame ekonomikos sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad aiški pirmenybė abipusiškumui suteikiama ne siekiant uždaryti mūsų rinkas, bet norint atverti užsienio šalių viešųjų pirkimų rinkas;

Parlamentas prašo labai siekti kovoti su reguliavimo kliūtimis Europoje ir už jos ribų

| 30. | pabrėžia, kad tarptautinei prekybai vis didesnį poveikį daro reguliavimo klausimai, taigi ragina ES taisykles ir praktiką labiau suderinti su partnerių taisyklėmis ir praktika tvirtai laikantis nuostatos, kad šis procesas negali sumenkinti ES standartų, o turėtų padėti laikytis galiojančių tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad tarptautinei prekybai vis didesnį poveikį daro reguliavimo klausimai, taigi ragina ES taisykles ir praktiką labiau suderinti su partnerių taisyklėmis ir praktika tvirtai laikantis nuostatos, kad šis procesas negali sumenkinti ES standartų, o turėtų padėti laikytis galiojančių tarptautinių standartų;

| 31. | pabrėžia, kad tarptautinių standartų ir sertifikavimo metodų derinimas trečiųjų šalių standartais ir metodais negali būti atliekamas nustatant žemesnius techninius, sveikatos ir saugos bei vartotojų apsaugos standartus; ragina Komisiją apginti ES standartus ir veiksmingai juos taikyti importuotojams ir ekonominės veiklos vykdytojams, prekiaujančiais savo produktais Europoje; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad tarptautinių standartų ir sertifikavimo metodų derinimas trečiųjų šalių standartais ir metodais negali būti atliekamas nustatant žemesnius techninius, sveikatos ir saugos bei vartotojų apsaugos standartus; ragina Komisiją apginti ES standartus ir veiksmingai juos taikyti importuotojams ir ekonominės veiklos vykdytojams, prekiaujančiais savo produktais Europoje;

| 32. | pritaria Bendrosios rinkos akto pasiūlymams dėl ES ir didžiausių jos prekybos partnerių reguliavimo suderinamumo, ypač vartotojų ir aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės, sveikatos ir darbo standartų srityse; pabrėžia, kad šiose labai svarbiose srityse svarbu priimti aukšto lygio tarptautinius standartus; patvirtina, kad standartizacijos politika, abipusis pripažinimas, licencijos, paslaugos ir galimybės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose turėtų sudaryti LPS derybų pagrindą; |
| --- | --- |

32.

pritaria Bendrosios rinkos akto pasiūlymams dėl ES ir didžiausių jos prekybos partnerių reguliavimo suderinamumo, ypač vartotojų ir aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės, sveikatos ir darbo standartų srityse; pabrėžia, kad šiose labai svarbiose srityse svarbu priimti aukšto lygio tarptautinius standartus; patvirtina, kad standartizacijos politika, abipusis pripažinimas, licencijos, paslaugos ir galimybės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose turėtų sudaryti LPS derybų pagrindą;

| 33. | ragina Komisiją tarptautinio konkurencingumo aspektą įtraukti į visus poveikio vertinimus, susijusius su teisėkūros pasiūlymais; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją tarptautinio konkurencingumo aspektą įtraukti į visus poveikio vertinimus, susijusius su teisėkūros pasiūlymais;

| 34. | ragina Europos Komisiją skirti ypač daug dėmesio „netarifinių kliūčių“ ir reguliavimo kliūčių Europos produkcijos eksportui, kurių sudaroma daugelyje šalių, netgi priklausančių PPO, problemai, atsižvelgiant ir į ketinamus sudaryti susitarimus dėl partnerystės prekybos srityje. Pabrėžia, kad būtina vedant derybas numatyti veiklos priemonių, kurios padėtų atkurti susitarimo šalių abipusiškumą ir pusiausvyrą, taikant vienašališkas priemones („netarifines kliūtis“), net jei jos yra vien administracinio pobūdžio (sertifikavimas, apžiūros), kurios gali lemti nepalankią Europos įmonių konkurencinę padėtį ir iškreipti veiklos sąlygų pusiausvyrą. Ragina ES tarptautiniu lygiu paskatinti bendradarbiavimą reguliavimo srityje, siekiant padidinti lygiavertiškumą ir tarptautinių standartų konvergenciją bei sumažinti ginčų kiekį ir su jais susijusias komercines išlaidas; |
| --- | --- |

34.

ragina Europos Komisiją skirti ypač daug dėmesio „netarifinių kliūčių“ ir reguliavimo kliūčių Europos produkcijos eksportui, kurių sudaroma daugelyje šalių, netgi priklausančių PPO, problemai, atsižvelgiant ir į ketinamus sudaryti susitarimus dėl partnerystės prekybos srityje. Pabrėžia, kad būtina vedant derybas numatyti veiklos priemonių, kurios padėtų atkurti susitarimo šalių abipusiškumą ir pusiausvyrą, taikant vienašališkas priemones („netarifines kliūtis“), net jei jos yra vien administracinio pobūdžio (sertifikavimas, apžiūros), kurios gali lemti nepalankią Europos įmonių konkurencinę padėtį ir iškreipti veiklos sąlygų pusiausvyrą. Ragina ES tarptautiniu lygiu paskatinti bendradarbiavimą reguliavimo srityje, siekiant padidinti lygiavertiškumą ir tarptautinių standartų konvergenciją bei sumažinti ginčų kiekį ir su jais susijusias komercines išlaidas;

Parlamentas dalyvauja kovoje su skurdu Europoje ir už jos ribų

| 35. | primena, kad Parlamentas yra įsipareigojęs dėl sąžiningos prekybos taisyklių; ir ne tik valstybės narės, bet ir visa Sąjunga turi socialinę atsakomybę; ir ES sanglaudos fondai, ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas turi būti naudojami ir toliau vystomi siekiant užtikrinti gyventojų interesus ir remti nuolatinį naujų ir konkurencingų darbo vietų Sąjungoje kūrimą; |
| --- | --- |

35.

primena, kad Parlamentas yra įsipareigojęs dėl sąžiningos prekybos taisyklių; ir ne tik valstybės narės, bet ir visa Sąjunga turi socialinę atsakomybę; ir ES sanglaudos fondai, ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas turi būti naudojami ir toliau vystomi siekiant užtikrinti gyventojų interesus ir remti nuolatinį naujų ir konkurencingų darbo vietų Sąjungoje kūrimą;

| 36. | primena, kad labai mažos įmonės bei mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir turi daug galimybių kurti naujas darbo vietas ir diegti naujoves; todėl mano, kad siekiant stiprinti jų konkurencingumą vidaus ir išorės politika turėtų geriau atitikti jų konkrečius poreikius; mano, kad siekiant skatinti MVĮ konkurencingumą ypač daug dėmesio turi būti skiriama ES sanglaudos fondų veiklos gerinimui, t. y. jų prieinamumo ir skaidrumo didinimui; |
| --- | --- |

36.

primena, kad labai mažos įmonės bei mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir turi daug galimybių kurti naujas darbo vietas ir diegti naujoves; todėl mano, kad siekiant stiprinti jų konkurencingumą vidaus ir išorės politika turėtų geriau atitikti jų konkrečius poreikius; mano, kad siekiant skatinti MVĮ konkurencingumą ypač daug dėmesio turi būti skiriama ES sanglaudos fondų veiklos gerinimui, t. y. jų prieinamumo ir skaidrumo didinimui;

| 37. | pažymi, kad atsižvelgdamas į išorės politiką Parlamentas remia Komisijos siekį už Europos ribų skatinti, inter alia, tvarų vystymąsi, laisvą ir sąžiningą prekybą, tarptautinių darbo standartų taikymą ir deramą darbą, pavyzdžiui derantis dėl Europos ir AKR poreikiams naudingų LPS; atkreipia dėmesį į tai, kad prekybos politika turi skatinti vystymąsi, sudaryti sąlygas geresniam regionų bendradarbiavimui, skatinti investicijas, gerinti ekonominį valdymą ir priminti visiems suinteresuotiems asmenims, kad kituose pasaulio regionuose buvo įrodyta, jog prekyba gali prisidėti prie gerovės kūrimo; ragina Komisiją taikyti integruotą požiūrį į prekybos, užsienio, vystymosi, socialinės, žemės ūkio ir aplinkos apsaugos politikos sritis; pakartoja savo ankstesnį raginimą Komisijai užtikrinti koordinuotą politiką, remiančią sąžiningą prekybą; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad atsižvelgdamas į išorės politiką Parlamentas remia Komisijos siekį už Europos ribų skatinti, inter alia, tvarų vystymąsi, laisvą ir sąžiningą prekybą, tarptautinių darbo standartų taikymą ir deramą darbą, pavyzdžiui derantis dėl Europos ir AKR poreikiams naudingų LPS; atkreipia dėmesį į tai, kad prekybos politika turi skatinti vystymąsi, sudaryti sąlygas geresniam regionų bendradarbiavimui, skatinti investicijas, gerinti ekonominį valdymą ir priminti visiems suinteresuotiems asmenims, kad kituose pasaulio regionuose buvo įrodyta, jog prekyba gali prisidėti prie gerovės kūrimo; ragina Komisiją taikyti integruotą požiūrį į prekybos, užsienio, vystymosi, socialinės, žemės ūkio ir aplinkos apsaugos politikos sritis; pakartoja savo ankstesnį raginimą Komisijai užtikrinti koordinuotą politiką, remiančią sąžiningą prekybą;

| 38. | primena, kad įgyvendindama naują prekybos strategiją ES turėtų ypač remti atokiausių regionų (pranc. RUP) vidaus vystymąsi dėl jų biologinės įvairovės ir geografinės padėties, dėl kurios ES ribojasi su jūra, turi tropinių miškų, bandymų zonų ir atlieka kosmoso mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

38.

primena, kad įgyvendindama naują prekybos strategiją ES turėtų ypač remti atokiausių regionų (pranc. RUP) vidaus vystymąsi dėl jų biologinės įvairovės ir geografinės padėties, dėl kurios ES ribojasi su jūra, turi tropinių miškų, bandymų zonų ir atlieka kosmoso mokslinius tyrimus;

| 39. | atsižvelgdamas į EPS, ragina Komisiją atsižvelgti į ankstesnes Parlamento rezoliucijas dėl būtinybės rodyti lankstumą derybose su mūsų partneriais ir laikytis įsipareigojimo taikyti specialias ir diferencijuotas sąlygas besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

39.

atsižvelgdamas į EPS, ragina Komisiją atsižvelgti į ankstesnes Parlamento rezoliucijas dėl būtinybės rodyti lankstumą derybose su mūsų partneriais ir laikytis įsipareigojimo taikyti specialias ir diferencijuotas sąlygas besivystančioms šalims;

| 40. | pažymi, kad Parlamentas ketina priimti naujos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą (BLS), kuri apimtų sustiprintą susitelkimą į tai, kaip neturtingos šalys laikydamosi mūsų reikalavimų, susijusių su dokumentais „dėl prekybos ir...“, galėtų pasinaudoti BLS; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad Parlamentas ketina priimti naujos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą (BLS), kuri apimtų sustiprintą susitelkimą į tai, kaip neturtingos šalys laikydamosi mūsų reikalavimų, susijusių su dokumentais „dėl prekybos ir...“, galėtų pasinaudoti BLS;

| 41. | prašo Komisijos išnagrinėti, kokios yra prekybos pagalbos šalims, nukentėjusioms nuo stichinių nelaimių ir konfliktų, atkurti savo ekonomiką teikimo galimybės; prašo Komisijos, prieš kreipiantis į Parlamentą dėl pagalbos priemonių patvirtinimo, pateikti konkrečius pavyzdžius priemonių, kurios nedelsiant palengvintų padėtį, taip pat nurodyti priemones, kurios būtų naudingos vidutiniu laikotarpiu arba ilgalaikiam vystymuisi; |
| --- | --- |

41.

prašo Komisijos išnagrinėti, kokios yra prekybos pagalbos šalims, nukentėjusioms nuo stichinių nelaimių ir konfliktų, atkurti savo ekonomiką teikimo galimybės; prašo Komisijos, prieš kreipiantis į Parlamentą dėl pagalbos priemonių patvirtinimo, pateikti konkrečius pavyzdžius priemonių, kurios nedelsiant palengvintų padėtį, taip pat nurodyti priemones, kurios būtų naudingos vidutiniu laikotarpiu arba ilgalaikiam vystymuisi;

| 42. | pabrėžia, kad išorės prekybos politikai reikia suteikti ES gebėjimą išlaikyti stiprų žemės ūkio sektorių, siekiant 500 mln. ES vartotojų užtikrinti maisto saugą ir maisto suverenumą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad išorės prekybos politikai reikia suteikti ES gebėjimą išlaikyti stiprų žemės ūkio sektorių, siekiant 500 mln. ES vartotojų užtikrinti maisto saugą ir maisto suverenumą;

Parlamentas reikalauja tvarumo ir neiškraipyto žaliavos tiekimo

| 43. | ragina Komisiją vykdyti nuoseklią, visapusišką ir kompleksinę strategiją dėl žaliavų siekiant daugiašaliu arba dvišaliu lygiu užkirsti kelią nesąžiningos prekybos praktikai arba ją panaikinti, pavyzdžiui, eksporto suvaržymus, eksporto mokesčius ir vadinamąsias dvigubų kainų priemones, pripažįstant, kad tam tikromis aplinkybėmis eksporto apribojimai gali būti laikomi svarbiais vystymosi tikslams, aplinkos apsaugai arba tausiam gamtos išteklių naudojimui skurdesnėse besivystančiose šalyse, tokiose kaip mažiausiai išsivysčiusiose šalyse (MIŠ) ir mažose salose esančiose besivystančiose valstybėse (MBSV); ragina Komisiją pasirinkti įvairesnius žaliavų tiekėjus ir sudaryti ilgalaikius dvišalius susitarimus šioje srityje; mano, kad šioje politikoje turi būti atsižvelgiama į ES vystymosi politiką ir vystymosi tikslus, kurių siekiama ekonominės partnerystės susitarimais (EPS); |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją vykdyti nuoseklią, visapusišką ir kompleksinę strategiją dėl žaliavų siekiant daugiašaliu arba dvišaliu lygiu užkirsti kelią nesąžiningos prekybos praktikai arba ją panaikinti, pavyzdžiui, eksporto suvaržymus, eksporto mokesčius ir vadinamąsias dvigubų kainų priemones, pripažįstant, kad tam tikromis aplinkybėmis eksporto apribojimai gali būti laikomi svarbiais vystymosi tikslams, aplinkos apsaugai arba tausiam gamtos išteklių naudojimui skurdesnėse besivystančiose šalyse, tokiose kaip mažiausiai išsivysčiusiose šalyse (MIŠ) ir mažose salose esančiose besivystančiose valstybėse (MBSV); ragina Komisiją pasirinkti įvairesnius žaliavų tiekėjus ir sudaryti ilgalaikius dvišalius susitarimus šioje srityje; mano, kad šioje politikoje turi būti atsižvelgiama į ES vystymosi politiką ir vystymosi tikslus, kurių siekiama ekonominės partnerystės susitarimais (EPS);

| 44. | pabrėžia pilietinės visuomenės dalyvavimo LPS svarbą; remia Europos Komisijos iniciatyvą pakviesti Vidaus patariamąją grupę dalyvauti derybose dėl ES ir Korėjos LPS, kad būtų pasinaudota ir pilietinės visuomenės indėliu; prašo Europos Komisijos toliau vystyti šią iniciatyvą būsimose derybose dėl LPS; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia pilietinės visuomenės dalyvavimo LPS svarbą; remia Europos Komisijos iniciatyvą pakviesti Vidaus patariamąją grupę dalyvauti derybose dėl ES ir Korėjos LPS, kad būtų pasinaudota ir pilietinės visuomenės indėliu; prašo Europos Komisijos toliau vystyti šią iniciatyvą būsimose derybose dėl LPS;

| 45. | ragina Komisiją ateityje sudarant visus dvišalius prekybos susitarimus griežtai reikalauti pašalinti eksporto suvaržymus eksporto mokesčius ir vadinamąsias dvigubų kainų priemones; prašo Komisiją pagal PPO reikalavimus derėtis dėl aiškių daugiašalių taisyklių; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ateityje sudarant visus dvišalius prekybos susitarimus griežtai reikalauti pašalinti eksporto suvaržymus eksporto mokesčius ir vadinamąsias dvigubų kainų priemones; prašo Komisiją pagal PPO reikalavimus derėtis dėl aiškių daugiašalių taisyklių;

| 46. | ragina Komisiją ne tik skųsti netinkamą kai kurių prekybos partnerių elgesį, bet ir tinkamai bei griežtai į jį reaguoti; primena Komisijai tai, kad yra ne tik prekybos politika, bet ir kitos svarbios politikos sritys, pavyzdžiui, žemės ūkio, aplinkos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir užsienio reikalų, kurias naudojant reikia remti žaliavų tiekimo užtikrinimą; primygtinai siūlo, kad reikia remti ir vystyti tyrimų sritį, ypač biologinės chemijos ir cheminių medžiagų perdirbimo sritį, siekiant sumažinti ES priklausomumą nuo žaliavų tiekėjų ir prekybos retųjų žemių elementais; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją ne tik skųsti netinkamą kai kurių prekybos partnerių elgesį, bet ir tinkamai bei griežtai į jį reaguoti; primena Komisijai tai, kad yra ne tik prekybos politika, bet ir kitos svarbios politikos sritys, pavyzdžiui, žemės ūkio, aplinkos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir užsienio reikalų, kurias naudojant reikia remti žaliavų tiekimo užtikrinimą; primygtinai siūlo, kad reikia remti ir vystyti tyrimų sritį, ypač biologinės chemijos ir cheminių medžiagų perdirbimo sritį, siekiant sumažinti ES priklausomumą nuo žaliavų tiekėjų ir prekybos retųjų žemių elementais;

Europoje ir už jos ribų reikia geresnio muitinių bendradarbiavimo

| 47. | remia Komisijos iniciatyvą sustiprinti tarptautinį muitinių bendradarbiavimą Pasaulio muitinių organizacijoje ir dvišaliu lygiu siekiant, kad muitinių procedūros būtų veiksmingesnės, sumažinti prekiautojų išlaidas ir užtikrinti saugumą, saugą ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą; |
| --- | --- |

47.

remia Komisijos iniciatyvą sustiprinti tarptautinį muitinių bendradarbiavimą Pasaulio muitinių organizacijoje ir dvišaliu lygiu siekiant, kad muitinių procedūros būtų veiksmingesnės, sumažinti prekiautojų išlaidas ir užtikrinti saugumą, saugą ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą;

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares rimtai apsvarstyti sumanymą įkurti jungtinę ES muitinės tarnybą, kuri daug veiksmingiau taikytų muitų taisykles ir procedūras visoje ES muitų teritorijoje; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją ir valstybes nares rimtai apsvarstyti sumanymą įkurti jungtinę ES muitinės tarnybą, kuri daug veiksmingiau taikytų muitų taisykles ir procedūras visoje ES muitų teritorijoje;

Parlamentas prašo užtikrinti tinkamą intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, kurią taikant taip pat būtų atsižvelgiamą į neturtingiausiųjų poreikius

| 49. | pabrėžia, kad klastotės lemia mažėjantį darbo vietų skaičių ir kenkia pažangai, taip pat pabrėžia, kad tinkama intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir veiksmingas jos įgyvendinimas yra pasaulinės ekonomikos pagrindas; mano, kad tinkama pagrindinių mūsų prekybos partnerių intelektinės nuosavybės teisių, ypač prekių ženklų ir geografinių nuorodų apsauga yra neišvengiamas reikalavimas siekiant apsaugoti ir patobulinti ES konkurencingumą, džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu griežtinti galiojančius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad klastotės lemia mažėjantį darbo vietų skaičių ir kenkia pažangai, taip pat pabrėžia, kad tinkama intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir veiksmingas jos įgyvendinimas yra pasaulinės ekonomikos pagrindas; mano, kad tinkama pagrindinių mūsų prekybos partnerių intelektinės nuosavybės teisių, ypač prekių ženklų ir geografinių nuorodų apsauga yra neišvengiamas reikalavimas siekiant apsaugoti ir patobulinti ES konkurencingumą, džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu griežtinti galiojančius įsipareigojimus;

| 50. | primena Komisijai, kad Europos intelektinės nuosavybės teisių politikoje mažiausiai išsivysčiusioms ir skurdžiausioms besivystančioms šalims, taip pat pagrindiniams generinių vaistų gamintojams, ypač Indijai ir Brazilijai, turi būti visapusiškai atsižvelgiama į 2001 m. Dohos deklaraciją dėl TRIPS susitarimo ir visuomenės sveikatos, ypač generinių vaistų ir visuomenės sveikatos srityse, ir ši politika turėtų išlikti tokia pati, kaip įsipareigojimai, numatyti pagal TRIPS susitarimą; |
| --- | --- |

50.

primena Komisijai, kad Europos intelektinės nuosavybės teisių politikoje mažiausiai išsivysčiusioms ir skurdžiausioms besivystančioms šalims, taip pat pagrindiniams generinių vaistų gamintojams, ypač Indijai ir Brazilijai, turi būti visapusiškai atsižvelgiama į 2001 m. Dohos deklaraciją dėl TRIPS susitarimo ir visuomenės sveikatos, ypač generinių vaistų ir visuomenės sveikatos srityse, ir ši politika turėtų išlikti tokia pati, kaip įsipareigojimai, numatyti pagal TRIPS susitarimą;

*

* *

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0068.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0224.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0225.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0257.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0141.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0063.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0445.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0446.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0387.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0324.

(12)  OL C 236E, 2011 8 12, p. 57.

(13)  OL C 117E, 2010 5 6, p. 166.

(14)  OL C 67E, 2010 3 18, p. 132.

(15)  OL C 67E, 2010 3 18, p. 101.

(16)  OL C 45E, 2010 2 23, p. 47.

(17)  OL C 295E, 2009 12 4, p. 67.

(18)  OL C 279E, 2009 11 19, p. 5.

(19)  OL C 259E, 2009 10 29, p. 77.

(20)  OL C 184E, 2009 8 6, p. 16.

(21)  OL C 323E, 2008 12 18, p. 520.

(22)  OL C 102E, 2008 4 24, p. 128.

(23)  OL C 308E, 2006 12 16, p. 182.

(24)  OL C 306E, 2006 12 15, p. 400.

(25)  OL C 298E, 2006 12 8, p. 235.

(26)  „Konvergencija, atsilikimo įveikimas ir aplenkimas“, PwC, 2010 („Convergence, Catch Up and Overtaking“, PwC, 2010).

(27)  Eurostato duomenys.

(28)  Eurostatas, JT paslaugos ir prekyba

(29)  Europos Komisija, 2009 m. pranešimas apie visuomenės senėjimą; 2010 m. Eurostatas/JT EEK darbo sesija

(30)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434.

(31)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0446.

(32)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0445.

(33)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0141.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/99 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/99

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisEuropos ir Viduržemio jūros regiono programų „Erasmus“ ir „Leonardo“ parengimas

P7_TA(2011)0413

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono programų „Erasmus“ ir „Leonardo“ parengimo

2013/C 56 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi Viduržemio jūros regiono pietinėje pakrantėje vyksta precedento neturintys pokyčiai, kuriuos Europos Sąjunga turi paremti naujomis iniciatyvomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Viduržemio jūros regiono pietinėje pakrantėje vyksta precedento neturintys pokyčiai, kuriuos Europos Sąjunga turi paremti naujomis iniciatyvomis;

| B. | kadangi esminis vaidmuo tenka švietimui siekiant demokratijos ir ekonominio ir socialinio vystymo; |
| --- | --- |

B.

kadangi esminis vaidmuo tenka švietimui siekiant demokratijos ir ekonominio ir socialinio vystymo;

| C. | kadangi profesinis mokymas yra svarbus kovojant su jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

C.

kadangi profesinis mokymas yra svarbus kovojant su jaunimo nedarbu;

| D. | kadangi programos „Erasmus“ ir „Leonardo da Vinci“ – itin sėkmingas Europos integracijos pavyzdys; |
| --- | --- |

D.

kadangi programos „Erasmus“ ir „Leonardo da Vinci“ – itin sėkmingas Europos integracijos pavyzdys;

| E. | kadangi programoje „Erasmus Mundus“ dalyvauja mažai žmonių iš Viduržemio jūros regiono ir nevyksta pietų šalių judumas; |
| --- | --- |

E.

kadangi programoje „Erasmus Mundus“ dalyvauja mažai žmonių iš Viduržemio jūros regiono ir nevyksta pietų šalių judumas;

| 1. | ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2011 m. pabaigos pasiūlyti parengti Europos ir Viduržemio jūros regiono programą „Erasmus“, kuri padėtų sudaryti palankias sąlygas tarpvalstybiniam abiejų jūros pakrančių studentų judumui; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2011 m. pabaigos pasiūlyti parengti Europos ir Viduržemio jūros regiono programą „Erasmus“, kuri padėtų sudaryti palankias sąlygas tarpvalstybiniam abiejų jūros pakrančių studentų judumui;

| 2. | ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2011 m. pabaigos pasiūlyti parengti Europos ir Viduržemio jūros regiono programą „Leonardo da Vinci“, kuri padėtų sudaryti palankias sąlygas jaunimo, norinčio įgyti profesinį išsilavinimą užsienyje, judumui; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2011 m. pabaigos pasiūlyti parengti Europos ir Viduržemio jūros regiono programą „Leonardo da Vinci“, kuri padėtų sudaryti palankias sąlygas jaunimo, norinčio įgyti profesinį išsilavinimą užsienyje, judumui;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos valstybėms narėms, jų parlamentams, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos generaliniam sekretoriatui ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos valstybėms narėms, jų parlamentams, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos generaliniam sekretoriatui ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos parlamentinei asamblėjai.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. rugsėjo 27 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2011)09-27(ANN1)).

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/100

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisSeksualinė orientacija ir lytinė tapatybė JT Žmogaus teisių taryboje

P7_TA(2011)0427

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės Jungtinėse Tautose

2013/C 56 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir ES pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir ES pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/251, kuria įsteigiama Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba (JTŽTT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/251, kuria įsteigiama Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba (JTŽTT),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 16 d. pareiškimą dėl JTŽTT įsteigimo, kurį Europos Sąjungos vardu paskelbė Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti valstybė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 16 d. pareiškimą dėl JTŽTT įsteigimo, kurį Europos Sąjungos vardu paskelbė Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti valstybė,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 16-osios JTŽTT sesijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 16-osios JTŽTT sesijos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisų pasaulyje 2009 m. ir ES politikos šioje srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisų pasaulyje 2009 m. ir ES politikos šioje srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į ankstesnius bendrus pareiškimus ir deklaracijas Jungtinėse Tautose, įskaitant 2011 m. kovo 22 d. bendrą pareiškimą dėl smurto ir susijusių žmogaus teisių pažeidimų, grindžiamų seksualine orientacija ir lytine tapatybe, nutraukimo, priimtą Žmogaus teisių taryboje, ir 2008 m. gruodžio 18 d. deklaraciją dėl žmogaus teisų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, priimtą Generalinėje Asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnius bendrus pareiškimus ir deklaracijas Jungtinėse Tautose, įskaitant 2011 m. kovo 22 d. bendrą pareiškimą dėl smurto ir susijusių žmogaus teisių pažeidimų, grindžiamų seksualine orientacija ir lytine tapatybe, nutraukimo, priimtą Žmogaus teisių taryboje, ir 2008 m. gruodžio 18 d. deklaraciją dėl žmogaus teisų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, priimtą Generalinėje Asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. JTŽTT rezoliuciją A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. JTŽTT rezoliuciją A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės,

| — | atsižvelgdamas į 17-ąją JTŽTT sesiją, kurioje priimtą rezoliucija A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, ir 19-ąją JTŽTT sesiją, kurioje bus surengta grupės diskusija pagal įgaliojimus, suteiktus rezoliucija A/HRC/17/19, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 17-ąją JTŽTT sesiją, kurioje priimtą rezoliucija A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, ir 19-ąją JTŽTT sesiją, kurioje bus surengta grupės diskusija pagal įgaliojimus, suteiktus rezoliucija A/HRC/17/19,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliuciją Nr. 1728 dėl diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, taip pat į 2010 m. kovo 31 d. Ministrų komiteto rekomendaciją CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliuciją Nr. 1728 dėl diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, taip pat į 2010 m. kovo 31 d. Ministrų komiteto rekomendaciją CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 7 d. Amerikos valstybių organizacijos rezoliuciją AG/RES. 2653 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 7 d. Amerikos valstybių organizacijos rezoliuciją AG/RES. 2653 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros 2010 m. lapkričio mėn. pranešimą „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros 2010 m. lapkričio mėn. pranešimą „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 18, 21 bei 27 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 18, 21 bei 27 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą Jungtinėse Tautose dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą Jungtinėse Tautose dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir išsaugojimas yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir išsaugojimas yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių;

| B. | kadangi Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse kasdien esama daug žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su seksualine orientacija ir lytine tapatybe; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse kasdien esama daug žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su seksualine orientacija ir lytine tapatybe;

| C. | kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės savo politikoje turėtų užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kad Europos Sąjungos pozicija JT Žmogaus teisių taryboje būtų tvirtesnė ir įtikinama, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės savo politikoje turėtų užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kad Europos Sąjungos pozicija JT Žmogaus teisių taryboje būtų tvirtesnė ir įtikinama,

| D. | kadangi Europos Sąjunga teikia pirmaeilę svarbą visuotinėms ir nedalomoms žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga teikia pirmaeilę svarbą visuotinėms ir nedalomoms žmogaus teisėms;

| E. | kadangi Europos Sąjunga jau įtraukia seksualinę orientaciją ir lytinę tapatybę į savo darbą Jungtinėse Tautose, regioninėse institucijose ir į kai kuriuos savo dvišalius dialogus žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjunga jau įtraukia seksualinę orientaciją ir lytinę tapatybę į savo darbą Jungtinėse Tautose, regioninėse institucijose ir į kai kuriuos savo dvišalius dialogus žmogaus teisių klausimais;

| F. | kadangi JTŽTT rezoliucija dėl žmogaus teisų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės yra pirmoji Jungtinėse Tautose priimta rezoliucija, specialiai skirta seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimams; |
| --- | --- |

F.

kadangi JTŽTT rezoliucija dėl žmogaus teisų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės yra pirmoji Jungtinėse Tautose priimta rezoliucija, specialiai skirta seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimams;

| G. | kadangi valstybės iš visų regionų, įskaitant ES valstybes nares, dalyvaujančias JTŽTT, balsavo už rezoliuciją dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, ir 21 ES valstybė narė parėmė šią rezoliuciją; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybės iš visų regionų, įskaitant ES valstybes nares, dalyvaujančias JTŽTT, balsavo už rezoliuciją dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, ir 21 ES valstybė narė parėmė šią rezoliuciją;

| H. | kadangi kelios Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutarties priežiūros institucijos, specialieji pranešėjai ir agentūros, taip pat Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius ir JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras išreiškė didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos patiria LGBT asmenys visame pasaulyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi kelios Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutarties priežiūros institucijos, specialieji pranešėjai ir agentūros, taip pat Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius ir JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras išreiškė didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos patiria LGBT asmenys visame pasaulyje;

| I. | kadangi kitos regioninės institucijos, įskaitant Europos Tarybą ir Amerikos valstybių organizaciją, neseniai priėmė rezoliucijas, kuriose smerkiami žmogaus teisių pažeidimai, pagrįsti seksualine orientacija ir lytine tapatybe; |
| --- | --- |

I.

kadangi kitos regioninės institucijos, įskaitant Europos Tarybą ir Amerikos valstybių organizaciją, neseniai priėmė rezoliucijas, kuriose smerkiami žmogaus teisių pažeidimai, pagrįsti seksualine orientacija ir lytine tapatybe;

| 1. | pakartoja savo susirūpinimą dėl daugybės žmogaus teisių pažeidimų ir plačiai paplitusios diskriminacijos, pagrįstos seksualine orientacija ir lytine tapatybe, ir Europos Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

1.

pakartoja savo susirūpinimą dėl daugybės žmogaus teisių pažeidimų ir plačiai paplitusios diskriminacijos, pagrįstos seksualine orientacija ir lytine tapatybe, ir Europos Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse;

| 2. | pripažįsta ir remia darbą, kurio jau ėmėsi Žmogaus teisių taryba, JT Generalinis Sekretorius, vyriausiasis žmogaus teisių komisaras, JT žmogaus teisių sutarties priežiūros institucijos, specialieji pranešėjai ir kitos JT agentūros, siekdamos užtikrinti, kad tarptautiniai žmogaus teisių standartai būtų taikomi visapusiškai, nepaisant asmens seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta ir remia darbą, kurio jau ėmėsi Žmogaus teisių taryba, JT Generalinis Sekretorius, vyriausiasis žmogaus teisių komisaras, JT žmogaus teisių sutarties priežiūros institucijos, specialieji pranešėjai ir kitos JT agentūros, siekdamos užtikrinti, kad tarptautiniai žmogaus teisių standartai būtų taikomi visapusiškai, nepaisant asmens seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės;

| 3. | džiaugiasi, kad Žmogaus teisių taryba priėmė rezoliuciją A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi, kad Žmogaus teisių taryba priėmė rezoliuciją A/HRC/17/19 dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad rezoliuciją parėmė valstybės iš visų regionų ir kad jos autorė yra Pietų Afrika; pakartoja, kad žmogaus teisės yra visuotinės ir nedalomos, taip pat vienodai taikomos visiems, nepaisant asmenų seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad rezoliuciją parėmė valstybės iš visų regionų ir kad jos autorė yra Pietų Afrika; pakartoja, kad žmogaus teisės yra visuotinės ir nedalomos, taip pat vienodai taikomos visiems, nepaisant asmenų seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės;

| 5. | pritaria tam, kad per 19-ąją Žmogaus teisų tarybos sesiją, kuri vyks 2012 m. pavasarį, bus organizuojama vieša diskusija siekiant konstruktyvaus, paremto informacija ir skaidraus dialogo dėl diskriminacinių įstatymų ir praktikos, taip pat dėl smurto prieš asmenis, pagristų asmenų seksualine orientacija ir lytine tapatybe; mano, kad būtina plėtoti JT valstybių narių iš visų regionų pagarbų ir atvirą dialogą žmogaus teisų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais; |
| --- | --- |

5.

pritaria tam, kad per 19-ąją Žmogaus teisų tarybos sesiją, kuri vyks 2012 m. pavasarį, bus organizuojama vieša diskusija siekiant konstruktyvaus, paremto informacija ir skaidraus dialogo dėl diskriminacinių įstatymų ir praktikos, taip pat dėl smurto prieš asmenis, pagristų asmenų seksualine orientacija ir lytine tapatybe; mano, kad būtina plėtoti JT valstybių narių iš visų regionų pagarbų ir atvirą dialogą žmogaus teisų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais;

| 6. | džiaugiasi, kad ES valstybės narės ir Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai jau seniai pritaria tam, kad seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimai būtų įtraukti į Žmogaus teisių tarybos ir kitų JT institucijų darbą, ji tam pritarė ir anksčiau minėtų bendrų pareiškimų ir rezoliucijų atvejais; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad ES valstybės narės ir Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai jau seniai pritaria tam, kad seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimai būtų įtraukti į Žmogaus teisių tarybos ir kitų JT institucijų darbą, ji tam pritarė ir anksčiau minėtų bendrų pareiškimų ir rezoliucijų atvejais;

| 7. | primena, kad Europos Sąjungos Tarybos darbo grupės žmogaus teisų klausimais priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinyje kalbama apie homoseksualumo nelaikymą kriminaliniu nusikaltimu, lygybę ir nediskriminavimą, taip pat apie žmogaus teisų gynėjų apsaugą, kaip apie svarbiausius prioritetus; mano, kad vyriausioji įgaliotinė, visos ES institucijos ir valstybės narės turėtų nuolat taikyti šiuos prioritetus vietoje ir vykdant užsienio santykius; |
| --- | --- |

7.

primena, kad Europos Sąjungos Tarybos darbo grupės žmogaus teisų klausimais priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinyje kalbama apie homoseksualumo nelaikymą kriminaliniu nusikaltimu, lygybę ir nediskriminavimą, taip pat apie žmogaus teisų gynėjų apsaugą, kaip apie svarbiausius prioritetus; mano, kad vyriausioji įgaliotinė, visos ES institucijos ir valstybės narės turėtų nuolat taikyti šiuos prioritetus vietoje ir vykdant užsienio santykius;

| 8. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis Jungtinėse tautose ir kituose tarptautiniuose forumuose, taip pat dvišaliuose dialoguose žmogaus teisių klausimais nuolat remti žmogaus teisių, susijusių su seksualine orientacija ir lytine tapatybe, apsaugą ir pagarbą joms; |
| --- | --- |

8.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis Jungtinėse tautose ir kituose tarptautiniuose forumuose, taip pat dvišaliuose dialoguose žmogaus teisių klausimais nuolat remti žmogaus teisių, susijusių su seksualine orientacija ir lytine tapatybe, apsaugą ir pagarbą joms;

| 9. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis konstruktyviai dalyvauti Visuotinės reguliarios peržiūros ir sutarties priežiūros institucijų procedūrose siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse būtų visapusiškai laikomasi žmogaus teisių, susijusių su seksualine orientacija ir lytine tapatybe; taigi ragina valstybes nares ir vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti ES išorės ir vidaus veiksmų žmogaus teisų srityje nuoseklumą, kaip numatyta pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis konstruktyviai dalyvauti Visuotinės reguliarios peržiūros ir sutarties priežiūros institucijų procedūrose siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse būtų visapusiškai laikomasi žmogaus teisių, susijusių su seksualine orientacija ir lytine tapatybe; taigi ragina valstybes nares ir vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti ES išorės ir vidaus veiksmų žmogaus teisų srityje nuoseklumą, kaip numatyta pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 3 dalį;

| 10. | ragina vyriausiąją įgaliotinę, Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis remti žmogaus teises, susijusias su seksualine orientacija ir lytine tapatybe, naudojantis dvišaliais dialogais žmogaus teisių klausimais, Europos demokratijos ir žmogaus teisų rėmimo priemone (EIDHR) ir kitomis išorės finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

10.

ragina vyriausiąją įgaliotinę, Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis remti žmogaus teises, susijusias su seksualine orientacija ir lytine tapatybe, naudojantis dvišaliais dialogais žmogaus teisių klausimais, Europos demokratijos ir žmogaus teisų rėmimo priemone (EIDHR) ir kitomis išorės finansinėmis priemonėmis;

| 11. | apgailestauja, kad lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių asmenų teisių dar nėra visada visapusiškai laikomasi Europos Sąjungoje, įskaitant teisę į fizinį neliečiamumą, teisę į asmeninį ir šeiminį gyvenimą, teisę laisvai reikšti nuomonę ir teisę į saviraiškos laisvę, teisę į susirinkimų laisvę, teisę nebūti diskriminuojamam, teisę į judėjimo laisvę
  ,
  įskaitant laisvo judėjimo laisvę tokios pačios lyties poroms bei jų šeimoms, teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą bei teisę į gydymą ir teisę į prieglobstį; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių asmenų teisių dar nėra visada visapusiškai laikomasi Europos Sąjungoje, įskaitant teisę į fizinį neliečiamumą, teisę į asmeninį ir šeiminį gyvenimą, teisę laisvai reikšti nuomonę ir teisę į saviraiškos laisvę, teisę į susirinkimų laisvę, teisę nebūti diskriminuojamam, teisę į judėjimo laisvę
  ,
  įskaitant laisvo judėjimo laisvę tokios pačios lyties poroms bei jų šeimoms, teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą bei teisę į gydymą ir teisę į prieglobstį;

| 12. | ragina valstybes nares įsipareigoti apsaugoti trečiųjų šalių piliečius ar jiems suteikti prieglobstį, jei pastarieji bėga dėl jų kilmės šalyse jiems gresiančio persekiojimo, susijusio su jų seksualine orientacija, kaip numatyta 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 2004/83/EB (3) dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares įsipareigoti apsaugoti trečiųjų šalių piliečius ar jiems suteikti prieglobstį, jei pastarieji bėga dėl jų kilmės šalyse jiems gresiančio persekiojimo, susijusio su jų seksualine orientacija, kaip numatyta 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 2004/83/EB (3) dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų;

| 13. | griežtai smerkia faktą, kad į homoseksualumą, biseksualumą arba į transseksualumą kai kuriose šalyse, įskaitant ir ES priklausančias valstybes, vis dar yra žiūrima kaip į protinę negalią ir kviečia skirtingas valstybes kovoti su šiuo reiškiniu; ypač prašo, kad transseksualų ir lytinį tapatumą pakeitusių asmenų klausimai nebūtų priskiriami psichiatrijos sričiai, kad jie galėtų laisvai pasirinkti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, kad būtų supaprastinta jų tapatybės keitimo procedūra ir kad išlaidas padengtų socialinė apsaugos sistema; |
| --- | --- |

13.

griežtai smerkia faktą, kad į homoseksualumą, biseksualumą arba į transseksualumą kai kuriose šalyse, įskaitant ir ES priklausančias valstybes, vis dar yra žiūrima kaip į protinę negalią ir kviečia skirtingas valstybes kovoti su šiuo reiškiniu; ypač prašo, kad transseksualų ir lytinį tapatumą pakeitusių asmenų klausimai nebūtų priskiriami psichiatrijos sričiai, kad jie galėtų laisvai pasirinkti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, kad būtų supaprastinta jų tapatybės keitimo procedūra ir kad išlaidas padengtų socialinė apsaugos sistema;

| 14. | atkreipia dėmesį į Pagrindinių teisių agentūros pranešimo „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“ išvadas; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo labiau vadovautis nuomonėmis, išreikštomis šiame dokumente; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į Pagrindinių teisių agentūros pranešimo „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“ išvadas; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo labiau vadovautis nuomonėmis, išreikštomis šiame dokumente;

| 15. | ragina valstybes nares, Komisiją ir EIVT visapusiškai spręsti šių nelygybės apraiškų klausimus; dar kartą primena savo prašymą, kad Komisija parengtų išsamią kovos su homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės darbotvarkę; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares, Komisiją ir EIVT visapusiškai spręsti šių nelygybės apraiškų klausimus; dar kartą primena savo prašymą, kad Komisija parengtų išsamią kovos su homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės darbotvarkę;

| 16. | ragina Komisiją ir Pasaulio sveikatos organizaciją iš psichikos ir elgesio sutrikimų sąrašo išbraukti lytinės tapatybės sutrikimus ir derybose dėl Tarptautinės ligų klasifikacijos 11-os versijos (TLK–11) užtikrinti, kad lytinei tapatybei būtų taikoma nauja nepatologinė klasifikacija; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ir Pasaulio sveikatos organizaciją iš psichikos ir elgesio sutrikimų sąrašo išbraukti lytinės tapatybės sutrikimus ir derybose dėl Tarptautinės ligų klasifikacijos 11-os versijos (TLK–11) užtikrinti, kad lytinei tapatybei būtų taikoma nauja nepatologinė klasifikacija;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0097.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489.

(3)  OL L 304, 2004 9 30, p. 12.

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/104 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/104

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisPadėtis Palestinoje

P7_TA(2011)0429

2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Palestinoje

2013/C 56 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d., 2010 m. gruodžio 13 d. ir 2011 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d., 2010 m. gruodžio 13 d. ir 2011 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į susijusias JT rezoliucijas, į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 181 (1947) ir Nr. 194 (1948) ir į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 242 (1967), Nr. 338 (1973), Nr. 1397 (2002), Nr. 1515 (2003) ir Nr. 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susijusias JT rezoliucijas, į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 181 (1947) ir Nr. 194 (1948) ir į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 242 (1967), Nr. 338 (1973), Nr. 1397 (2002), Nr. 1515 (2003) ir Nr. 1850 (2008),

| — | atsižvelgdamas į Artimųjų Rytų ketverto pareiškimus, ypač į 2011 m. rugsėjo 23 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Artimųjų Rytų ketverto pareiškimus, ypač į 2011 m. rugsėjo 23 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos metu Palestinos Nacionalinės Administracijos Prezidentas Mahmoud Abbas paprašė pripažinti Palestinos valstybingumą ir priimti ją į Jungtines Tautas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos metu Palestinos Nacionalinės Administracijos Prezidentas Mahmoud Abbas paprašė pripažinti Palestinos valstybingumą ir priimti ją į Jungtines Tautas;

| B. | kadangi Palestina JT Generalinėje Asamblėjoje turi nuolatinį nevisateisės narės stebėtojos statusą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Palestina JT Generalinėje Asamblėjoje turi nuolatinį nevisateisės narės stebėtojos statusą;

| C. | kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 1947 m. lapkričio 29 d. rezoliucijoje Nr. 181 paragino buvusioje D. Britanijos Palestinos mandato teritorijoje sukurti dvi valstybes; |
| --- | --- |

C.

kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 1947 m. lapkričio 29 d. rezoliucijoje Nr. 181 paragino buvusioje D. Britanijos Palestinos mandato teritorijoje sukurti dvi valstybes;

| D. | kadangi ES pakartotinai patvirtino savo paramą dviejų valstybių principu grindžiamam sprendimui, kai taikiai ir saugiai viena šalia kitos egzistuoja Izraelio valstybė ir gretima nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos valstybė, ragino atnaujinti tiesiogines Izraelio ir Palestinos derybas ir pareiškė, kad neturėtų būti pripažįstami jokie iki 1967 m. nustatytų sienų, be kita ko, Jeruzalės atžvilgiu, pakeitimai, išskyrus tuos, dėl kurių šalys susitarė; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES pakartotinai patvirtino savo paramą dviejų valstybių principu grindžiamam sprendimui, kai taikiai ir saugiai viena šalia kitos egzistuoja Izraelio valstybė ir gretima nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos valstybė, ragino atnaujinti tiesiogines Izraelio ir Palestinos derybas ir pareiškė, kad neturėtų būti pripažįstami jokie iki 1967 m. nustatytų sienų, be kita ko, Jeruzalės atžvilgiu, pakeitimai, išskyrus tuos, dėl kurių šalys susitarė;

| E. | kadangi remiantis Pasaulio banko, TVF ir JT pateiktais vertinimais, svarbiausiuose nagrinėtuose sektoriuose Palestinos Administracijos veiklos rodikliai viršija funkcionuojančiai valstybei nustatytą būtiną ribą ir Palestinos institucijas galima lyginti su seniai gyvuojančių valstybių institucijomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi remiantis Pasaulio banko, TVF ir JT pateiktais vertinimais, svarbiausiuose nagrinėtuose sektoriuose Palestinos Administracijos veiklos rodikliai viršija funkcionuojančiai valstybei nustatytą būtiną ribą ir Palestinos institucijas galima lyginti su seniai gyvuojančių valstybių institucijomis;

| F. | kadangi palestiniečių tautos teisė pačiai apsispręsti ir turėti savo valstybę neginčytina, kaip ir Izraelio teisė į saugių sienų egzistavimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi palestiniečių tautos teisė pačiai apsispręsti ir turėti savo valstybę neginčytina, kaip ir Izraelio teisė į saugių sienų egzistavimą;

| G. | kadangi dėl „arabų šalių pavasario“ dar skubiau reikia pasiekti Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimą, kuriuo itin suinteresuotos dalyvaujančios šalys, visi regiono gyventojai ir tarptautinė bendruomenė; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl „arabų šalių pavasario“ dar skubiau reikia pasiekti Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimą, kuriuo itin suinteresuotos dalyvaujančios šalys, visi regiono gyventojai ir tarptautinė bendruomenė;

| H. | kadangi 2011 m. rugsėjo 2 ir 3 d. vykusiame neoficialiame susitikime ES valstybių narių užsienio reikalų ministrai diskutuodami apie Artimųjų Rytų taikos procesą ir atitinkamas diplomatines iniciatyvas, kurių buvo ketinama imtis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rugsėjo mėn. sesijos metu, pristatė skirtingas pozicijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2011 m. rugsėjo 2 ir 3 d. vykusiame neoficialiame susitikime ES valstybių narių užsienio reikalų ministrai diskutuodami apie Artimųjų Rytų taikos procesą ir atitinkamas diplomatines iniciatyvas, kurių buvo ketinama imtis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rugsėjo mėn. sesijos metu, pristatė skirtingas pozicijas;

| 1. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybių narių vyriausybes ir toliau stengtis priimti bendrą ES poziciją dėl Palestinos Administracijos prašymo tapti JT nare ir išvengti valstybių narių susiskaidymo; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybių narių vyriausybes ir toliau stengtis priimti bendrą ES poziciją dėl Palestinos Administracijos prašymo tapti JT nare ir išvengti valstybių narių susiskaidymo;

| 2. | ragina visas valstybes nares susivienyti ir paremti teisėtą palestiniečių tautos siekį būti atstovaujamai kaip valstybė Jungtinėse Tautose po derybų per 66-ąją Generalinės Asamblėjos sesiją užbaigimo; |
| --- | --- |

2.

ragina visas valstybes nares susivienyti ir paremti teisėtą palestiniečių tautos siekį būti atstovaujamai kaip valstybė Jungtinėse Tautose po derybų per 66-ąją Generalinės Asamblėjos sesiją užbaigimo;

| 3. | taip pat ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES ir jos valstybes nares, dar kartą patvirtinti savo ryžtingą įsipareigojimą dėl Izraelio valstybės saugumo; |
| --- | --- |

3.

taip pat ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES ir jos valstybes nares, dar kartą patvirtinti savo ryžtingą įsipareigojimą dėl Izraelio valstybės saugumo;

| 4. | pakartoja savo tvirtą paramą dviejų valstybių principu grindžiamam spendimui, kurio pagrindas yra 1976 m. nustatytos sienos ir Jeruzalė kaip abiejų valstybių sostinė ir pagal kurį numatytas taikus ir saugus Izraelio valstybės ir gretimos nepriklausomos, demokratinės ir gyvybingos Palestinos valstybės egzistavimas viena šalia kitos; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo tvirtą paramą dviejų valstybių principu grindžiamam spendimui, kurio pagrindas yra 1976 m. nustatytos sienos ir Jeruzalė kaip abiejų valstybių sostinė ir pagal kurį numatytas taikus ir saugus Izraelio valstybės ir gretimos nepriklausomos, demokratinės ir gyvybingos Palestinos valstybės egzistavimas viena šalia kitos;

| 5. | pripažįsta ir pritaria sėkmingoms Palestinos Prezidento Mahmoudo Abbaso ir Ministro Pirmininko Salamo Fayyado valstybės kūrimo pastangoms, kurias rėmė ES ir įvairūs tarptautiniai veikėjai; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta ir pritaria sėkmingoms Palestinos Prezidento Mahmoudo Abbaso ir Ministro Pirmininko Salamo Fayyado valstybės kūrimo pastangoms, kurias rėmė ES ir įvairūs tarptautiniai veikėjai;

| 6. | dar kartą pabrėžia, kad taikios ir nesmurtinės priemonės yra vienintelis būdas siekti Izraelio ir Palestinos konflikto tvaraus sprendimo; |
| --- | --- |

6.

dar kartą pabrėžia, kad taikios ir nesmurtinės priemonės yra vienintelis būdas siekti Izraelio ir Palestinos konflikto tvaraus sprendimo;

| 7. | pabrėžia, jog nedelsiant ir atsižvelgiant į terminus, kurių ragina laikytis Ketvertas, turėtų būti atnaujintos tiesioginės Izraelio ir Palestinos derybos siekiant dviejų valstybių principu grindžiamo sprendimo, kad būtų išvengta nepriimtino status quo; dar kartą pabrėžia, kad reikėtų vengti bet kokių veiksmų, kurie galėtų pakenkti galimybėms pasiekti susitarimą, ir kad neturėtų būti pritarta jokiam iki 1967 m. nustatytų sienų, be kita ko, Jeruzalės atžvilgiu, pakeitimui, išskyrus šalių sutartus pakeitimus; primygtinai tvirtina, kad bet koks pasiektas sprendimas neturėtų pažeisti nei vienos pusės orumo; ragina Izraelio vyriausybę sustabdyti visas gyvenviečių Vakarų Krante ir Rytų Jeruzalėje statybas ir plėtrą; reikalauja, kad būtų nutrauktos raketų atakos prieš Izraelį iš Gazos ruožo ir atkakliai tvirtina, kad reikia paskelbti nuolatines paliaubas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, jog nedelsiant ir atsižvelgiant į terminus, kurių ragina laikytis Ketvertas, turėtų būti atnaujintos tiesioginės Izraelio ir Palestinos derybos siekiant dviejų valstybių principu grindžiamo sprendimo, kad būtų išvengta nepriimtino status quo; dar kartą pabrėžia, kad reikėtų vengti bet kokių veiksmų, kurie galėtų pakenkti galimybėms pasiekti susitarimą, ir kad neturėtų būti pritarta jokiam iki 1967 m. nustatytų sienų, be kita ko, Jeruzalės atžvilgiu, pakeitimui, išskyrus šalių sutartus pakeitimus; primygtinai tvirtina, kad bet koks pasiektas sprendimas neturėtų pažeisti nei vienos pusės orumo; ragina Izraelio vyriausybę sustabdyti visas gyvenviečių Vakarų Krante ir Rytų Jeruzalėje statybas ir plėtrą; reikalauja, kad būtų nutrauktos raketų atakos prieš Izraelį iš Gazos ruožo ir atkakliai tvirtina, kad reikia paskelbti nuolatines paliaubas;

| 8. | ragina ES ir jos valstybes narės laikytis bendros pozicijos ir toliau atlikti aktyvesnį vaidmenį, taip pat Ketverto viduje, dedant pastangas, skirtas tvariai ir nešališkai taikai tarp izraeliečių ir palestiniečių pasiekti; pabrėžia, kad Artimųjų Rytų ketvertui tenka esminis vaidmuo, ir visapusiškai remia vyriausiosios įgaliotinės pastangas siekiant prisidėti, kad Ketvertas sukurtų įgyvendinamą perspektyvą atnaujinti taikos procesą; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir jos valstybes narės laikytis bendros pozicijos ir toliau atlikti aktyvesnį vaidmenį, taip pat Ketverto viduje, dedant pastangas, skirtas tvariai ir nešališkai taikai tarp izraeliečių ir palestiniečių pasiekti; pabrėžia, kad Artimųjų Rytų ketvertui tenka esminis vaidmuo, ir visapusiškai remia vyriausiosios įgaliotinės pastangas siekiant prisidėti, kad Ketvertas sukurtų įgyvendinamą perspektyvą atnaujinti taikos procesą;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Izraelio vyriausybei, Knesetui, Palestinos Administracijos Prezidentui ir Palestinos įstatymų leidžiamajai tarybai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Izraelio vyriausybei, Knesetui, Palestinos Administracijos Prezidentui ir Palestinos įstatymų leidžiamajai tarybai.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/106

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisAukščiausiojo lygio susitikimas „Rio+20“

P7_TA(2011)0430

2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros ES pozicijos priėmimo rengiantis Jungtinių Tautų konferencijai darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“)

2013/C 56 E/14

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. Rio de Žaneire vyks Jungtinių Tautų konferencija darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), kurioje daugiausia dėmesio bus skiriama dviem temoms: ekologiškai ekonomikai darnaus vystymosi ir skurdo naikinimo srityje ir institucinei darnaus vystymosi struktūrai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. Rio de Žaneire vyks Jungtinių Tautų konferencija darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), kurioje daugiausia dėmesio bus skiriama dviem temoms: ekologiškai ekonomikai darnaus vystymosi ir skurdo naikinimo srityje ir institucinei darnaus vystymosi struktūrai,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai dėl ES tikslų Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), vyksiančioje 2012 m. birželio mėn. Rio de Žaneire (O-000181/2011 - B7–0436/2011, O-000182/2011 - B7–0437/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai dėl ES tikslų Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), vyksiančioje 2012 m. birželio mėn. Rio de Žaneire (O-000181/2011 - B7–0436/2011, O-000182/2011 - B7–0437/2011),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, pavadintą „Rio+20“: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai” (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, pavadintą „Rio+20“: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai” (COM(2011)0363),

| — | atsižvelgdamas į konferencijos dėl biologinės įvairovės, vykusios 2010 m. Nagojoje, Japonijoje, rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į konferencijos dėl biologinės įvairovės, vykusios 2010 m. Nagojoje, Japonijoje, rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendruomenės bendrai patvirtinti skurdo panaikinimo siekiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendruomenės bendrai patvirtinti skurdo panaikinimo siekiai,

| — | atsižvelgdamas į visuotinę iniciatyvą „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ (angl. TEEB), kuriai 2007 m. birželio mėn. pritarė Didžiojo aštuoneto ir kitų penkių šalių (G8+5) vadovai, taip pat į 2009 ir 2010 m. paskelbtus jos rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visuotinę iniciatyvą „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ (angl. TEEB), kuriai 2007 m. birželio mėn. pritarė Didžiojo aštuoneto ir kitų penkių šalių (G8+5) vadovai, taip pat į 2009 ir 2010 m. paskelbtus jos rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. priimtą Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo organizacijos (angl. IAASTD) ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. priimtą Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo organizacijos (angl. IAASTD) ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. JT Žmogaus teisių taryboje pristatytą JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą „Žemės ūkio ekologija ir teisė į maistą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. JT Žmogaus teisių taryboje pristatytą JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą „Žemės ūkio ekologija ir teisė į maistą“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, nepaisant pažangos, padarytos darnaus vystymosi srityje po 1992 m. Rio de Žaneiro aukščiausiojo lygio susitikimo ir po 2002 m. Johanesburgo aukščiausiojo lygio susitikimo, lieka vis dar neišspręsta daug klausimų, susijusių su įgyvendinimo spragomis ir uždaviniais, o daugelis tarptautinės bendruomenės įsipareigojimų dar nėra visiškai įgyvendinta; |
| --- | --- |

A.

kadangi, nepaisant pažangos, padarytos darnaus vystymosi srityje po 1992 m. Rio de Žaneiro aukščiausiojo lygio susitikimo ir po 2002 m. Johanesburgo aukščiausiojo lygio susitikimo, lieka vis dar neišspręsta daug klausimų, susijusių su įgyvendinimo spragomis ir uždaviniais, o daugelis tarptautinės bendruomenės įsipareigojimų dar nėra visiškai įgyvendinta;

| B. | kadangi trimis aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ iškeltais tikslais bus galima užtikrinti atnaujintus politinius įsipareigojimus darnaus vystymosi srityje, įvertinti pasiektą pažangą ir likusias pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimų darnaus vystymosi klausimais rezultatų įgyvendinimo spragas ir įveikti naujus ir kylančius iššūkius;, |
| --- | --- |

B.

kadangi trimis aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ iškeltais tikslais bus galima užtikrinti atnaujintus politinius įsipareigojimus darnaus vystymosi srityje, įvertinti pasiektą pažangą ir likusias pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimų darnaus vystymosi klausimais rezultatų įgyvendinimo spragas ir įveikti naujus ir kylančius iššūkius;,

| C. | kadangi reikėtų gerinti trijų Rio de Žaneiro konvencijų dėl biologinės įvairovės (BĮK), dėl klimato kaitos (JTBKKK) ir dėl dykumėjimo (JTKKD) sąveiką; |
| --- | --- |

C.

kadangi reikėtų gerinti trijų Rio de Žaneiro konvencijų dėl biologinės įvairovės (BĮK), dėl klimato kaitos (JTBKKK) ir dėl dykumėjimo (JTKKD) sąveiką;

| D. | kadangi apie 1,4 mlrd. žmonių tebegyvena ypač didelio skurdo sąlygomis (pusė iš jų Afrikoje į pietus nuo Sacharos); kadangi maždaug šeštadaliui pasaulio gyventojų trūksta maisto, didėja apsirūpinimo maistu nesaugumas, o dauguma besivystančių šalių gyventojų susiduria su nedarbo arba nepakankamo užimtumo problemomis, kadangi 70 proc. asmenų, gyvenančių mažiau kaip už vieną dolerį per dieną, yra moterys; |
| --- | --- |

D.

kadangi apie 1,4 mlrd. žmonių tebegyvena ypač didelio skurdo sąlygomis (pusė iš jų Afrikoje į pietus nuo Sacharos); kadangi maždaug šeštadaliui pasaulio gyventojų trūksta maisto, didėja apsirūpinimo maistu nesaugumas, o dauguma besivystančių šalių gyventojų susiduria su nedarbo arba nepakankamo užimtumo problemomis, kadangi 70 proc. asmenų, gyvenančių mažiau kaip už vieną dolerį per dieną, yra moterys;

| E. | kadangi klimato kaita kelia didelę grėsmę skurdo mažinimui, žmogaus teisėms, taikai ir saugumui bei Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įgyvendinimui daugelyje besivystančių šalių; |
| --- | --- |

E.

kadangi klimato kaita kelia didelę grėsmę skurdo mažinimui, žmogaus teisėms, taikai ir saugumui bei Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įgyvendinimui daugelyje besivystančių šalių;

| F. | kadangi tikimasi, kad 2050 m. pasaulyje žmonių skaičius padidės mažiausiai iki 9 mlrd., todėl dar labiau padidės ribotų gamtos išteklių poreikis ir gebėjimas valdyti susidarančius atliekų srautus; |
| --- | --- |

F.

kadangi tikimasi, kad 2050 m. pasaulyje žmonių skaičius padidės mažiausiai iki 9 mlrd., todėl dar labiau padidės ribotų gamtos išteklių poreikis ir gebėjimas valdyti susidarančius atliekų srautus;

| G. | kadangi dėl vis augančio vandens, žemės ir miškų poreikio padidėjo šių išteklių išeikvojimas bei nykimas; kadangi ir toliau nerimą keliančiu greičiu nyksta biologinė įvairovė, ekosistema, pereikvojami žuvų ištekliai bei naikinami miškai; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl vis augančio vandens, žemės ir miškų poreikio padidėjo šių išteklių išeikvojimas bei nykimas; kadangi ir toliau nerimą keliančiu greičiu nyksta biologinė įvairovė, ekosistema, pereikvojami žuvų ištekliai bei naikinami miškai;

| H. | kadangi bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau didėja; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau didėja;

| I. | kadangi pasaulio vandenynų vaidmuo pasauliniuose klimato procesuose yra labai svarbus, ypač anglies dioksido sekvestracijos atžvilgiu, kadangi jie yra pagrindinis energijos šaltinis ir juose gausu biologinės įvairovės, kadangi vandenynai yra svarbus transportavimo kelias ir suteikia tvarų gyvenimo šaltinį, taip pat teikia esminius išteklius gyvybei palaikyti, įskaitant maistą, vaistus ir gėlą vandenį; kadangi klimato kaita, netvari žuvininkystė ir nevaldomas jūros ekosistemų, buveinių ir rūšių naikinimas turi didelį poveikį ir kelia grėsmę vandenynų pajėgumui atlikti šias funkcijas; |
| --- | --- |

I.

kadangi pasaulio vandenynų vaidmuo pasauliniuose klimato procesuose yra labai svarbus, ypač anglies dioksido sekvestracijos atžvilgiu, kadangi jie yra pagrindinis energijos šaltinis ir juose gausu biologinės įvairovės, kadangi vandenynai yra svarbus transportavimo kelias ir suteikia tvarų gyvenimo šaltinį, taip pat teikia esminius išteklius gyvybei palaikyti, įskaitant maistą, vaistus ir gėlą vandenį; kadangi klimato kaita, netvari žuvininkystė ir nevaldomas jūros ekosistemų, buveinių ir rūšių naikinimas turi didelį poveikį ir kelia grėsmę vandenynų pajėgumui atlikti šias funkcijas;

| J. | kadangi 80 proc. pasaulio žuvininkystės išteklių yra visiškai išnaudoti arba pernelyg išnaudojami ir apytiksliai 20 proc. pasaulio gyventojų tiesiogiai priklauso nuo žuvininkystės, nes jiems tai pirminis baltymų šaltinis; |
| --- | --- |

J.

kadangi 80 proc. pasaulio žuvininkystės išteklių yra visiškai išnaudoti arba pernelyg išnaudojami ir apytiksliai 20 proc. pasaulio gyventojų tiesiogiai priklauso nuo žuvininkystės, nes jiems tai pirminis baltymų šaltinis;

| K. | kadangi ekologinės nelaimės lemia didelį persikeliančių žmonių skaičių, kadangi būtina apibrėžti klimato ir ekologinio pabėgėlio tarptautinį statusą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ekologinės nelaimės lemia didelį persikeliančių žmonių skaičių, kadangi būtina apibrėžti klimato ir ekologinio pabėgėlio tarptautinį statusą;

| L. | kadangi moterys ir vaikai yra ypač pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, ypač besivystančiose ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; kadangi daug moterų vis dar yra visuomenės užribyje ir kenčia nuo diskriminacijos; |
| --- | --- |

L.

kadangi moterys ir vaikai yra ypač pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, ypač besivystančiose ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; kadangi daug moterų vis dar yra visuomenės užribyje ir kenčia nuo diskriminacijos;

| M. | kadangi ateities iššūkiai nėra pavieniai, bet yra tarpusavyje susiję ir priklauso vieni nuo kitų; kadangi „Rio+20“ yra vienintelis daugiašalis forumas, susijęs su visais trimis darnaus vystymosi ramsčiais, ir todėl užtikrinantis, kad bus taikomas visapusiškas požiūris; |
| --- | --- |

M.

kadangi ateities iššūkiai nėra pavieniai, bet yra tarpusavyje susiję ir priklauso vieni nuo kitų; kadangi „Rio+20“ yra vienintelis daugiašalis forumas, susijęs su visais trimis darnaus vystymosi ramsčiais, ir todėl užtikrinantis, kad bus taikomas visapusiškas požiūris;

| N. | kadangi Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) vadinamojo „trigubo sraigto“ koncepcija galėtų tapti geru diskusijų pagrindu; |
| --- | --- |

N.

kadangi Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) vadinamojo „trigubo sraigto“ koncepcija galėtų tapti geru diskusijų pagrindu;

| O. | kadangi esama prieinamų daugelio tvarumo problemų sprendimų; kadangi, pvz., investicijų į biologinės įvairovės išlaikymą ir ekosistemų paslaugas grąža yra šimteriopa; |
| --- | --- |

O.

kadangi esama prieinamų daugelio tvarumo problemų sprendimų; kadangi, pvz., investicijų į biologinės įvairovės išlaikymą ir ekosistemų paslaugas grąža yra šimteriopa;

| P. | kadangi plačiai pripažįstami BVP, kaip žmonių gerovės ir vystymosi rodiklio, trūkumai, |
| --- | --- |

P.

kadangi plačiai pripažįstami BVP, kaip žmonių gerovės ir vystymosi rodiklio, trūkumai,

| Q. | kadangi būtina skatinti tvarų vartojimą ir gamybą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi būtina skatinti tvarų vartojimą ir gamybą,

| R. | kadangi būtina skatinti socialiai įtraukią, sveiką, saugią ir teisingą visuomenę, kurioje būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir kultūrų įvairovė, užtikrinamos lygios galimybės ir kovojama su visų formų diskriminacija, |
| --- | --- |

R.

kadangi būtina skatinti socialiai įtraukią, sveiką, saugią ir teisingą visuomenę, kurioje būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir kultūrų įvairovė, užtikrinamos lygios galimybės ir kovojama su visų formų diskriminacija,

| S. | kadangi geras aplinkos valdymas peržengia tarptautinių susitarimų ribas ir apima skaidrumą, atskaitomybę ir pilietinės visuomenės įtraukimą; kadangi Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principe teigiama, kad geriausiai aplinkos klausimai išsprendžiami dalyvaujant visiems susijusiems piliečiams, ir pabrėžiama, kad reikia suteikti galimybę susipažinti su informacija, susijusia su aplinka, teise dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir veiksmingai naudotis teisminiais bei administraciniais procesais; |
| --- | --- |

S.

kadangi geras aplinkos valdymas peržengia tarptautinių susitarimų ribas ir apima skaidrumą, atskaitomybę ir pilietinės visuomenės įtraukimą; kadangi Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principe teigiama, kad geriausiai aplinkos klausimai išsprendžiami dalyvaujant visiems susijusiems piliečiams, ir pabrėžiama, kad reikia suteikti galimybę susipažinti su informacija, susijusia su aplinka, teise dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir veiksmingai naudotis teisminiais bei administraciniais procesais;

| T. | kadangi per pastaruosius dvidešimt metų geopolitiniame pasaulyje įvykę esminiai pokyčiai, kai keletas besivystančių šalių tapo pagrindinėmis ekonominėmis ir politinėmis veikėjomis, lėmė naują galios ir įtakos pusiausvyrą, lemiančią naujus vaidmenis ir atsakomybę; |
| --- | --- |

T.

kadangi per pastaruosius dvidešimt metų geopolitiniame pasaulyje įvykę esminiai pokyčiai, kai keletas besivystančių šalių tapo pagrindinėmis ekonominėmis ir politinėmis veikėjomis, lėmė naują galios ir įtakos pusiausvyrą, lemiančią naujus vaidmenis ir atsakomybę;

| U. | kadangi įnašai JT turėtų būti pateikti iki 2011 m. lapkričio 1 d., kaip indėlis į derybas, prasidėsiančias 2012 m. pradžioje; |
| --- | --- |

U.

kadangi įnašai JT turėtų būti pateikti iki 2011 m. lapkričio 1 d., kaip indėlis į derybas, prasidėsiančias 2012 m. pradžioje;

| 1. | palankiai vertina rezoliucijoje Nr. 64/236 JT Generalinės Asamblėjos pateiktą sprendimą 2012 m. birželio mėn. Rio de Žaneire sušaukti Jungtinių Tautų konferenciją dėl darnaus vystymosi kiek galima aukštesniu lygmeniu, kurioje pasaulio lyderiams būtų suteikta vienintelė galimybė nustatyti tvarumo darbotvarkę ateinantiems 10 metų, dar kartą patvirtinant visuotinio solidarumo poreikį; ragina, kad šalims būtų atstovaujama valstybių ir (arba) vyriausybių vadovų lygmeniu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina rezoliucijoje Nr. 64/236 JT Generalinės Asamblėjos pateiktą sprendimą 2012 m. birželio mėn. Rio de Žaneire sušaukti Jungtinių Tautų konferenciją dėl darnaus vystymosi kiek galima aukštesniu lygmeniu, kurioje pasaulio lyderiams būtų suteikta vienintelė galimybė nustatyti tvarumo darbotvarkę ateinantiems 10 metų, dar kartą patvirtinant visuotinio solidarumo poreikį; ragina, kad šalims būtų atstovaujama valstybių ir (arba) vyriausybių vadovų lygmeniu;

| 2. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Rio+20: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai“; tačiau mano, kad akcentuojant ekologišką ekonomiką ir privatųjį sektorių neturėtų būti nukreipiamas dėmesys nuo poreikio suteikti galią piliečiams ir skatinti gerą aplinkos valdymą peržengiant institucinių susitarimų ribas; pabrėžia, kad ES šiuo atžvilgiu gali dalytis svarbia patirtimi, taikydama Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Rio+20: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai“; tačiau mano, kad akcentuojant ekologišką ekonomiką ir privatųjį sektorių neturėtų būti nukreipiamas dėmesys nuo poreikio suteikti galią piliečiams ir skatinti gerą aplinkos valdymą peržengiant institucinių susitarimų ribas; pabrėžia, kad ES šiuo atžvilgiu gali dalytis svarbia patirtimi, taikydama Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principą;

| 3. | prašo Komisijos ir Tarybos užtikrinti, kad iki 2011 m. lapkričio 1 d. JT būtų pateikta stipri ir vieninga ES pozicija, kuria būtų prisidedama prie derybų, prasidėsiančių 2012 m. pradžioje; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos ir Tarybos užtikrinti, kad iki 2011 m. lapkričio 1 d. JT būtų pateikta stipri ir vieninga ES pozicija, kuria būtų prisidedama prie derybų, prasidėsiančių 2012 m. pradžioje;

| 4. | pabrėžia, kad, jei ES nuosekliai siekia vidaus ir tarptautinių tikslų, darnus vystymasis turi būti visų ES procesų ir politikos sričių esmė; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad, jei ES nuosekliai siekia vidaus ir tarptautinių tikslų, darnus vystymasis turi būti visų ES procesų ir politikos sričių esmė;

| 5. | pabrėžia, kad surengiant aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ sudaroma puiki galimybė sustiprinti politinį įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi pasauliniu lygmeniu bei stiprinti pramoninių ir besivystančių šalių partnerystę; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad surengiant aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ sudaroma puiki galimybė sustiprinti politinį įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi pasauliniu lygmeniu bei stiprinti pramoninių ir besivystančių šalių partnerystę;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtinai reikia kuo skubiau ir dinamiškiau įgyvendinti ir tarptautiniu mastu valdyti tas darnaus vystymosi politikos sritis, kuriose pažanga lėta, |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtinai reikia kuo skubiau ir dinamiškiau įgyvendinti ir tarptautiniu mastu valdyti tas darnaus vystymosi politikos sritis, kuriose pažanga lėta,

| 7. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ būtų pateikiami ne tik geros valios pareiškimai, bet ir konkretūs veiksmai bei išmatuojami tikslai, taip pat jų įvertinimo būdai, reikalingi siekiant sukurti darnaus vystymosi elementų sąveiką; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ būtų pateikiami ne tik geros valios pareiškimai, bet ir konkretūs veiksmai bei išmatuojami tikslai, taip pat jų įvertinimo būdai, reikalingi siekiant sukurti darnaus vystymosi elementų sąveiką;

| 8. | kadangi ekologiška ekonomika laikoma viena iš dviejų pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimo temų, tvirtina, kad ekologiška ekonomika turi būti suprantama kaip visos ekonomikos veikimas laikantis tvarumo ir atsižvelgiant į biologinę įvairovę, ekosistemų paslaugų išlaikymą, klimato apsaugą ir gamtos išteklių naudojimą; pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti žmogiškajam ir aplinkos kapitalui bei gamtos turtams ir kad darnus vystymasis yra daugiau nei vien ekologiška ekonomika; |
| --- | --- |

8.

kadangi ekologiška ekonomika laikoma viena iš dviejų pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimo temų, tvirtina, kad ekologiška ekonomika turi būti suprantama kaip visos ekonomikos veikimas laikantis tvarumo ir atsižvelgiant į biologinę įvairovę, ekosistemų paslaugų išlaikymą, klimato apsaugą ir gamtos išteklių naudojimą; pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti žmogiškajam ir aplinkos kapitalui bei gamtos turtams ir kad darnus vystymasis yra daugiau nei vien ekologiška ekonomika;

| 9. | akcentuoja, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas ryšio tarp aplinkos, ekonomikos ir socialinių darbotvarkių stiprinimui, į šiuos aspektus žiūrint ne kaip į atskirus tris ramsčius, bet taikant nuoseklesnį ir sąsajomis pagrįstą požiūrį, |
| --- | --- |

9.

akcentuoja, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas ryšio tarp aplinkos, ekonomikos ir socialinių darbotvarkių stiprinimui, į šiuos aspektus žiūrint ne kaip į atskirus tris ramsčius, bet taikant nuoseklesnį ir sąsajomis pagrįstą požiūrį,

| 10. | laikosi nuomonės, kad tai, kaip reaguojama į būsimų problemų sprendimą, rodo ne augimo sulėtinimą, o tvaraus augimo ir ekologiškos ekonomikos skatinimą, kuriuo visoms šalims sudaromos galimybės, neatsižvelgiant į jų išsivystymo lygį ir ekonomikos struktūrą; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad tai, kaip reaguojama į būsimų problemų sprendimą, rodo ne augimo sulėtinimą, o tvaraus augimo ir ekologiškos ekonomikos skatinimą, kuriuo visoms šalims sudaromos galimybės, neatsižvelgiant į jų išsivystymo lygį ir ekonomikos struktūrą;

| 11. | pabrėžia, kad būtina spręsti naujas atsirandančias problemas, kaip antai išteklių stoka ir jos vaidmuo konfliktuose; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad būtina spręsti naujas atsirandančias problemas, kaip antai išteklių stoka ir jos vaidmuo konfliktuose;

| 12. | pabrėžia, kad teisingumas – esminių pokyčių, kurie reikalingi, pagrindas, ir jie turėtų būti įgyvendinti pasauliniu lygmeniu, sudarant galimybes mažiau ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, padedamoms išsivysčiusių šalių, sutrumpinti įprastą vystymosi kelią ir pasiekti aukštesnį lygį žmonių gerovės srityje, taip pat teisingumo šalies viduje ir vienodų sąlygų visoms kartoms sudarymo atžvilgiu; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad teisingumas – esminių pokyčių, kurie reikalingi, pagrindas, ir jie turėtų būti įgyvendinti pasauliniu lygmeniu, sudarant galimybes mažiau ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, padedamoms išsivysčiusių šalių, sutrumpinti įprastą vystymosi kelią ir pasiekti aukštesnį lygį žmonių gerovės srityje, taip pat teisingumo šalies viduje ir vienodų sąlygų visoms kartoms sudarymo atžvilgiu;

| 13. | pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ turėtų būti nustatyti specifiniai ir konkretūs tikslai bei būdai juos įvertinti ir stebėti, taip pat šiuo atžvilgiu ragina patvirtinti Ekologiškos ekonomikos gaires; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ turėtų būti nustatyti specifiniai ir konkretūs tikslai bei būdai juos įvertinti ir stebėti, taip pat šiuo atžvilgiu ragina patvirtinti Ekologiškos ekonomikos gaires;

| 14. | siekiant pereiti prie ekologiškos ekonomikos naikinant skurdą būtina susieti aplinkos apsaugą ir žmogaus teises ir spręsti klausimus dėl šių trijų tarpusavyje susijusių politikos aspektų:






  — | investavimas į pagrindinių išteklių ir gamtos turtų tvarų valdymą remiantis suderintomis pastangomis mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, |
| --- | --- | --- |

14.

siekiant pereiti prie ekologiškos ekonomikos naikinant skurdą būtina susieti aplinkos apsaugą ir žmogaus teises ir spręsti klausimus dėl šių trijų tarpusavyje susijusių politikos aspektų:

—

investavimas į pagrindinių išteklių ir gamtos turtų tvarų valdymą remiantis suderintomis pastangomis mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje,

| — | tinkamos rinkos ir reguliavimo sąlygų sukūrimas, atsižvelgiant į teisingumo principą, |
| --- | --- |

—

tinkamos rinkos ir reguliavimo sąlygų sukūrimas, atsižvelgiant į teisingumo principą,

| — | valdymo gerinimas ir pilietinės visuomenės bei privačiojo sektoriaus įtraukimas; |
| --- | --- |

—

valdymo gerinimas ir pilietinės visuomenės bei privačiojo sektoriaus įtraukimas;

| 15. | pabrėžia poreikį, norint skatinti sąžiningai pasiskirstyti atsakomybę siekiant tvaraus pasaulinio vystymosi, įtraukti bendro, bet diferencijuoto požiūrio principą, atsargumo principą ir principą „teršėjas moka“, taip pat nustatyti didesnę gamintojo atsakomybę; pabrėžia, kad ekologiško augimo politikos klausimais turėtų būti ieškoma visiems naudingų sprendimų visuose sektoriuose skatinant verslumą, konkurencingumą bei inovacijas ir sutelkiant dėmesį į tas sritis, kuriose pažanga būtų ekonomiškai ir aplinkos požiūriu veiksmingiausia; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia poreikį, norint skatinti sąžiningai pasiskirstyti atsakomybę siekiant tvaraus pasaulinio vystymosi, įtraukti bendro, bet diferencijuoto požiūrio principą, atsargumo principą ir principą „teršėjas moka“, taip pat nustatyti didesnę gamintojo atsakomybę; pabrėžia, kad ekologiško augimo politikos klausimais turėtų būti ieškoma visiems naudingų sprendimų visuose sektoriuose skatinant verslumą, konkurencingumą bei inovacijas ir sutelkiant dėmesį į tas sritis, kuriose pažanga būtų ekonomiškai ir aplinkos požiūriu veiksmingiausia;

| 16. | pabrėžia, kad ekologiška ekonomika turi būti sutelkta į ekonominės veiklos atsiejimą nuo išteklių naudojimo ir aplinkos niokojimo; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad ekologiška ekonomika turi būti sutelkta į ekonominės veiklos atsiejimą nuo išteklių naudojimo ir aplinkos niokojimo;

| 17. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ būtų siekiama pasauliniu ir nacionaliniu lygmenimis išspręsti nesibaigiančio ir vis dar didėjančio nuosavo kapitalo trūkumo, atsiradusio dėl dabartinio ekonomikos modelio, klausimą, |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ būtų siekiama pasauliniu ir nacionaliniu lygmenimis išspręsti nesibaigiančio ir vis dar didėjančio nuosavo kapitalo trūkumo, atsiradusio dėl dabartinio ekonomikos modelio, klausimą,

| 18. | pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog šiuo metu saugiausi, praktiškiausi ir prieinamiausi bendrų klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo ir dykumėjimo problemų sprendimai yra gamtos ekosistemų apsauga ir plėtimas; |
| --- | --- |

18.

pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog šiuo metu saugiausi, praktiškiausi ir prieinamiausi bendrų klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo ir dykumėjimo problemų sprendimai yra gamtos ekosistemų apsauga ir plėtimas;

| 19. | pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ turėtų būti diskutuojama dėl integruoto požiūrio, kuriuo siekiama išspręsti įvairias, pvz., skurdo panaikinimo, sveikatos, maisto, užimtumo, lyčių lygybės ir energijos tiekimo klausimus; pažymi, kad šios problemos negali būti sprendžiamos atskirai ir paprasto sprendimo nėra, todėl bendradarbiavimas tampa dar svarbesnis; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad sveikų ir natūralių ekosistemų vaidmuo yra nepakeičiamas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ turėtų būti diskutuojama dėl integruoto požiūrio, kuriuo siekiama išspręsti įvairias, pvz., skurdo panaikinimo, sveikatos, maisto, užimtumo, lyčių lygybės ir energijos tiekimo klausimus; pažymi, kad šios problemos negali būti sprendžiamos atskirai ir paprasto sprendimo nėra, todėl bendradarbiavimas tampa dar svarbesnis; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad sveikų ir natūralių ekosistemų vaidmuo yra nepakeičiamas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų;

| 20. | ragina aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ primygtinai siekti sparčios pažangos užtikrinant esamos tarptautinės aplinkos apsaugos teisinės sistemos veiksmingumą, skatinant valstybes prisijungti prie jau esamų tarptautinių priemonių, o pasirašiusias šalis kuo greičiau ratifikuoti šias priemones; |
| --- | --- |

20.

ragina aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ primygtinai siekti sparčios pažangos užtikrinant esamos tarptautinės aplinkos apsaugos teisinės sistemos veiksmingumą, skatinant valstybes prisijungti prie jau esamų tarptautinių priemonių, o pasirašiusias šalis kuo greičiau ratifikuoti šias priemones;

Veiksmai išteklių ir gamtos turtų srityje

| 21. | pabrėžia, kad norint pereiti prie ekologiškos ekonomikos reikia imtis skubių veiksmų, susijusių su ekosistemų apsauga, veiksmingu ir tvariu išteklių ir gamtos turtų valdymu, kartu skatinant tvarų vartojimą ir gamybą; pabrėžia, kad būtina įgyvendinti esamas gebėjimų stiprinimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad norint pereiti prie ekologiškos ekonomikos reikia imtis skubių veiksmų, susijusių su ekosistemų apsauga, veiksmingu ir tvariu išteklių ir gamtos turtų valdymu, kartu skatinant tvarų vartojimą ir gamybą; pabrėžia, kad būtina įgyvendinti esamas gebėjimų stiprinimo iniciatyvas;

| 22. | dar kartą pabrėžia, kad Komisijos propaguojama ekologiškos ekonomikos sąvoka savaime neatneš neturtingiesiems gerovės ir nepadės pasiekti TVT, jei ekonomika ir gamtos turtai nebus tinkamai, veiksmingai ir teisingai valdomi ir jei dabartinėms ir ateities kartoms nebus vienodai užtikrintas jų padalijimas; |
| --- | --- |

22.

dar kartą pabrėžia, kad Komisijos propaguojama ekologiškos ekonomikos sąvoka savaime neatneš neturtingiesiems gerovės ir nepadės pasiekti TVT, jei ekonomika ir gamtos turtai nebus tinkamai, veiksmingai ir teisingai valdomi ir jei dabartinėms ir ateities kartoms nebus vienodai užtikrintas jų padalijimas;

| 23. | pabrėžia, kad būtina parengti ir įgyvendinti tvarios gamybos bei vartojimo planus ir užtikrinti, kad gamtos išteklių naudojimo poveikis neviršytų saugių ekologinių ribų; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad būtina parengti ir įgyvendinti tvarios gamybos bei vartojimo planus ir užtikrinti, kad gamtos išteklių naudojimo poveikis neviršytų saugių ekologinių ribų;

| 24. | pažymi, kad sąžininga ir teisinga galimybė dabartinėms ir ateities kartoms naudotis ištekliais bei sąžiningas ir teisingas jų padalijimas yra labai svarbi vystymosi ir skurdo panaikinimo prielaida ir kad besivystančios šalys, taip pat regioninės ir vietos valdžios institucijos turi turėti galimybę pasipelnyti iš savo gamtos išteklių tvariausiu įtraukiausiu būdu; pabrėžia, kad esminę reikšmę turi visų valstybių dalyvavimas šiame procese siekiant sukurti darnią visuomenę; pabrėžia, kad klimato kaita labiausiai paveiks vargingiausias šalis ir neturtingiausius pasaulio gyventojus, todėl jiems reikia padėti prisitaikyti, visų pirma atsižvelgiant į moterų ir pažeidžiamiausių gyventojų poreikius ir žinias; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad sąžininga ir teisinga galimybė dabartinėms ir ateities kartoms naudotis ištekliais bei sąžiningas ir teisingas jų padalijimas yra labai svarbi vystymosi ir skurdo panaikinimo prielaida ir kad besivystančios šalys, taip pat regioninės ir vietos valdžios institucijos turi turėti galimybę pasipelnyti iš savo gamtos išteklių tvariausiu įtraukiausiu būdu; pabrėžia, kad esminę reikšmę turi visų valstybių dalyvavimas šiame procese siekiant sukurti darnią visuomenę; pabrėžia, kad klimato kaita labiausiai paveiks vargingiausias šalis ir neturtingiausius pasaulio gyventojus, todėl jiems reikia padėti prisitaikyti, visų pirma atsižvelgiant į moterų ir pažeidžiamiausių gyventojų poreikius ir žinias;

| 25. | akcentuoja, kad svarbu vertinti išteklių, gamtos turtų ir ekosistemų paslaugų realią vertę, tačiau gamtos sistemų nepaversti preke; ragina įdiegti gamtos turtų apskaitos procesus ir juos įtraukti į ekonomikos apskaitos struktūras ir politinių sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

25.

akcentuoja, kad svarbu vertinti išteklių, gamtos turtų ir ekosistemų paslaugų realią vertę, tačiau gamtos sistemų nepaversti preke; ragina įdiegti gamtos turtų apskaitos procesus ir juos įtraukti į ekonomikos apskaitos struktūras ir politinių sprendimų priėmimo procesus;

| 26. | mano, kad pramoninės šalys turėtų prisiimti atsakomybę remti besivystančias šalis, siekiančias toliau vystytis, ir sudaryti joms sąlygas nekartoti tų pačių klaidų, susijusių su gamtos ištekliais ir nedarniu vystymusi; |
| --- | --- |

26.

mano, kad pramoninės šalys turėtų prisiimti atsakomybę remti besivystančias šalis, siekiančias toliau vystytis, ir sudaryti joms sąlygas nekartoti tų pačių klaidų, susijusių su gamtos ištekliais ir nedarniu vystymusi;

| 27. | pabrėžia, kad išteklių gavyba ir naudojimas daro didelę įtaką aplinkai ir vietos bendruomenėms; ragina Komisiją įtraukti išorės sąnaudų, skiriamų aplinkos apsaugai ir bendruomenėms, internalizavimo sąvoką į „Rio+20“ diskusijas ir derybas; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad išteklių gavyba ir naudojimas daro didelę įtaką aplinkai ir vietos bendruomenėms; ragina Komisiją įtraukti išorės sąnaudų, skiriamų aplinkos apsaugai ir bendruomenėms, internalizavimo sąvoką į „Rio+20“ diskusijas ir derybas;

| 28. | pabrėžia, kad reikia skubiai išspręsti nepakankamų išteklių, pvz., žaliavų, bei jų darnaus naudojimo ir perdirbimo galimybių klausimus, tačiau taip pat būtina gerinti mokslinius veiksmingo išteklių naudojimo technologijų tyrimus, prieigą prie jų ir jų platinimą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikia skubiai išspręsti nepakankamų išteklių, pvz., žaliavų, bei jų darnaus naudojimo ir perdirbimo galimybių klausimus, tačiau taip pat būtina gerinti mokslinius veiksmingo išteklių naudojimo technologijų tyrimus, prieigą prie jų ir jų platinimą;

Vanduo

| 29. | pabrėžia, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ turi būti atnaujintas įsipareigojimas siekti skatinti vandens išteklių apsaugą ir darnų vandens, kaip viešosios gėrybės, valdymą; mano, kad tarptautinės partnerystės sukūrimas šioje srityje galėtų padėti pasiekti šį tikslą, ypač įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos programas, pagal kurias turėtų būti surenkamas vanduo tose vietose, kuriose jis iškrenta; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ turi būti atnaujintas įsipareigojimas siekti skatinti vandens išteklių apsaugą ir darnų vandens, kaip viešosios gėrybės, valdymą; mano, kad tarptautinės partnerystės sukūrimas šioje srityje galėtų padėti pasiekti šį tikslą, ypač įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos programas, pagal kurias turėtų būti surenkamas vanduo tose vietose, kuriose jis iškrenta;

| 30. | pabrėžia, kad Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. liepos 28 d. rezoliucijoje pripažįstama, kad turėti prieigą prie geriamojo vandens yra žmogaus teisė, ir ragina taikyti specialią apsaugą vandeniui, nes jį itin veikia klimato kaita, ir dėl to gali sumažėti turimo vandens, ypač geriamojo, kiekis ir kokybė; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. liepos 28 d. rezoliucijoje pripažįstama, kad turėti prieigą prie geriamojo vandens yra žmogaus teisė, ir ragina taikyti specialią apsaugą vandeniui, nes jį itin veikia klimato kaita, ir dėl to gali sumažėti turimo vandens, ypač geriamojo, kiekis ir kokybė;

| 31. | ragina per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ užtikrinti, kad visame pasaulyje būtų užtikrinta žmogaus teisė į vandenį ir tinkamas sanitarines sąlygas; |
| --- | --- |

31.

ragina per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ užtikrinti, kad visame pasaulyje būtų užtikrinta žmogaus teisė į vandenį ir tinkamas sanitarines sąlygas;

| 32. | pažymi integruoto upės baseino valdymo svarbą ir ragina stiprinti politiką, kuria siekiama pagerinti galimybę apsirūpinti vandeniu, padidinti išlaikymo laiką, kokybę ir veiksmingumą, taip pat tarpvalstybinį bendradarbiavimą tarpvalstybiniuose upių baseinuose; |
| --- | --- |

32.

pažymi integruoto upės baseino valdymo svarbą ir ragina stiprinti politiką, kuria siekiama pagerinti galimybę apsirūpinti vandeniu, padidinti išlaikymo laiką, kokybę ir veiksmingumą, taip pat tarpvalstybinį bendradarbiavimą tarpvalstybiniuose upių baseinuose;

Jūrų aplinka ir vandenynai

| 33. | pabrėžia, kad reikia pagerinti jūrų aplinkos, biologinės įvairovės bei vandenynų valdymą ir sustiprinti jų apsaugą, mano, kad jūros bei vandenynai turi tapti vienu iš pagrindinių Rio de Žaneiro sistemos ramsčių, šalia klimato ir biologinės įvairovės apsaugos; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad reikia pagerinti jūrų aplinkos, biologinės įvairovės bei vandenynų valdymą ir sustiprinti jų apsaugą, mano, kad jūros bei vandenynai turi tapti vienu iš pagrindinių Rio de Žaneiro sistemos ramsčių, šalia klimato ir biologinės įvairovės apsaugos;

| 34. | ragina aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ pradėti konkrečias derybas siekiant patvirtinti tarptautines teisines priemones šiose srityse:






  — | jūrų ir vandenynų taršos iš sausumos kontrolė, |
| --- | --- | --- |

34.

ragina aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ pradėti konkrečias derybas siekiant patvirtinti tarptautines teisines priemones šiose srityse:

—

jūrų ir vandenynų taršos iš sausumos kontrolė,

| — | darnaus žmogaus veiklos valdymo ir vertinimo sritys, kurios nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, ir |
| --- | --- |

—

darnaus žmogaus veiklos valdymo ir vertinimo sritys, kurios nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, ir

| — | jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo, saugomų jūrų teritorijų tarptautiniuose vandenyse nustatymo ir pripažinimo; |
| --- | --- |

—

jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo, saugomų jūrų teritorijų tarptautiniuose vandenyse nustatymo ir pripažinimo;

Pagal šias priemones turėtų būti nustatyta daugiatikslės paskirties saugomų jūrų teritorijų, aplinkos poveikio vertinimų ir teisingo ir nešališko naudos, gautos iš genetinių ir kitų išteklių, panaudojimo, pasiskirstymo teisinė sistema; be to, pagal šias priemones reikėtų nustatyti priežiūros ir įgyvendinimo užtikrinimo mechanizmus;

| 35. | ragina sparčiai įdiegti pasaulinę jūrų ekosistemos priežiūros sistemą siekiant stebėti jūrų ekosistemų ir žuvininkystės išteklių pokyčius; |
| --- | --- |

35.

ragina sparčiai įdiegti pasaulinę jūrų ekosistemos priežiūros sistemą siekiant stebėti jūrų ekosistemų ir žuvininkystės išteklių pokyčius;

| 36. | mano, kad turi būti sudarytas svarbus susitarimas dėl darnaus žuvininkystės valdymo, būtent: įgyvendinant tvarios žvejybos programas, užtikrinant atnaujintą politinį įsipareigojimą įgyvendinti tarptautinius susitarimus dėl gyvųjų jūros išteklių apsaugos ir darnaus valdymo; susitariant dėl įgyvendinimo tikrinimo proceso, siekiant užtikrinti, kad būtų leidžiama verstis žuvininkyste tik tuo atveju, jeigu laikomasi tarptautinių įsipareigojimų; stiprinant regionines žuvininkystės valdymo organizacijas ir įdiegiant gerą patirtį, susijusią su institucijomis, skaidrumu ir atskaitingumu bei priežiūra ir vykdymo užtikrinimo mechanizmais; |
| --- | --- |

36.

mano, kad turi būti sudarytas svarbus susitarimas dėl darnaus žuvininkystės valdymo, būtent: įgyvendinant tvarios žvejybos programas, užtikrinant atnaujintą politinį įsipareigojimą įgyvendinti tarptautinius susitarimus dėl gyvųjų jūros išteklių apsaugos ir darnaus valdymo; susitariant dėl įgyvendinimo tikrinimo proceso, siekiant užtikrinti, kad būtų leidžiama verstis žuvininkyste tik tuo atveju, jeigu laikomasi tarptautinių įsipareigojimų; stiprinant regionines žuvininkystės valdymo organizacijas ir įdiegiant gerą patirtį, susijusią su institucijomis, skaidrumu ir atskaitingumu bei priežiūra ir vykdymo užtikrinimo mechanizmais;

| 37. | dar kartą pabrėžia, kad vykdant veiklą, kuri daro įtaką gyvenamajai aplinkai, būtina laikytis atsargumo principo ir ekosisteminio požiūrio; |
| --- | --- |

37.

dar kartą pabrėžia, kad vykdant veiklą, kuri daro įtaką gyvenamajai aplinkai, būtina laikytis atsargumo principo ir ekosisteminio požiūrio;

Energetika

| 38. | pabrėžia, kad didėja įprastinių iškastinio kuro energijos šaltinių, pvz., naftos, gamtinių dujų ir anglių, stygius; pakartoja, kad jie prisideda prie šiltnamio efekto, o neįprastiniams ištekliams turėtų būti taikomas poveikio aplinkai ir produktyvumui vertinimas; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad didėja įprastinių iškastinio kuro energijos šaltinių, pvz., naftos, gamtinių dujų ir anglių, stygius; pakartoja, kad jie prisideda prie šiltnamio efekto, o neįprastiniams ištekliams turėtų būti taikomas poveikio aplinkai ir produktyvumui vertinimas;

| 39. | siekiant palengvinti perėjimą prie anglies dioksido neišskiriančios energijos gamybos tarptautiniu lygmeniu, ragina atsisakyti bet kokio naftos išteklių žvalgybos ir gavybos jūroje tokiose ekologiškai pažeidžiamose srityse kaip Arkties zona ir nepritaria naftos gavybai iš bitumingojo smėlio ir naftingųjų skalūnų; |
| --- | --- |

39.

siekiant palengvinti perėjimą prie anglies dioksido neišskiriančios energijos gamybos tarptautiniu lygmeniu, ragina atsisakyti bet kokio naftos išteklių žvalgybos ir gavybos jūroje tokiose ekologiškai pažeidžiamose srityse kaip Arkties zona ir nepritaria naftos gavybai iš bitumingojo smėlio ir naftingųjų skalūnų;

| 40. | pabrėžia, kad pereinant prie ekologiškos ekonomikos reikia radikaliai pertvarkyti energetikos sektorių siekiant skatinti naudoti atsinaujinančią energiją ir užtikrinti energijos vartojimo efektyvumą, sudaryti visuotinę galimybę gauti energijos, taip pat ir neturtingiesiems, ir skatinti elektrifikaciją, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; pabrėžia, kad reikalingos atsinaujinančiosios energijos technologijos ir (tarpsektorinis) technologijų ir patirties perdavimas, ypač siekiant remti nedidelio ir vietos masto atsinaujinančios energijos vartojimą, kad nebūtų kliudoma naudotis teise į vystymąsi; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad pereinant prie ekologiškos ekonomikos reikia radikaliai pertvarkyti energetikos sektorių siekiant skatinti naudoti atsinaujinančią energiją ir užtikrinti energijos vartojimo efektyvumą, sudaryti visuotinę galimybę gauti energijos, taip pat ir neturtingiesiems, ir skatinti elektrifikaciją, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; pabrėžia, kad reikalingos atsinaujinančiosios energijos technologijos ir (tarpsektorinis) technologijų ir patirties perdavimas, ypač siekiant remti nedidelio ir vietos masto atsinaujinančios energijos vartojimą, kad nebūtų kliudoma naudotis teise į vystymąsi;

| 41. | ragina įgyvendinti pasaulinius tikslus ir priemones siekiant padidinti atsinaujinančiosios energijos vartojimą ir energijos vartojimo efektyvumą visame pasaulyje, |
| --- | --- |

41.

ragina įgyvendinti pasaulinius tikslus ir priemones siekiant padidinti atsinaujinančiosios energijos vartojimą ir energijos vartojimo efektyvumą visame pasaulyje,

| 42. | mano, kad atsinaujinančioji energija ir energijos vartojimo efektyvumas gali padėti sušvelninti klimato kaitą, prisidėti prie socialinio ir ekonomikos vystymosi, padidinti apsirūpinimo saugumą ir suteikti naudos aplinkos ir sveikatos srityse, |
| --- | --- |

42.

mano, kad atsinaujinančioji energija ir energijos vartojimo efektyvumas gali padėti sušvelninti klimato kaitą, prisidėti prie socialinio ir ekonomikos vystymosi, padidinti apsirūpinimo saugumą ir suteikti naudos aplinkos ir sveikatos srityse,

| 43. | ragina aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ užtikrinti, kad būtų garantuotas biodegalų ir bioenergijos produktų tvarumas, ir pabrėžia, kad šiuo požiūriu reikia visapusiškai laikytis žmogaus teisių ir gamtos apsaugos normų; |
| --- | --- |

43.

ragina aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ užtikrinti, kad būtų garantuotas biodegalų ir bioenergijos produktų tvarumas, ir pabrėžia, kad šiuo požiūriu reikia visapusiškai laikytis žmogaus teisių ir gamtos apsaugos normų;

| 44. | mano, kad pagal dabartinę šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD), žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (angl. LULUCF) apskaitos metodiką nustatyti trumpalaikiai terminai gali pakenkti laimėjimams šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo srityje; ragina persvarstyti šią metodiką, kad būtų išsaugotas gamtos ekosistemų gebėjimas prisitaikyti; |
| --- | --- |

44.

mano, kad pagal dabartinę šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD), žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (angl. LULUCF) apskaitos metodiką nustatyti trumpalaikiai terminai gali pakenkti laimėjimams šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo srityje; ragina persvarstyti šią metodiką, kad būtų išsaugotas gamtos ekosistemų gebėjimas prisitaikyti;

| 45. | mano, kad energijos kainos turėtų atspindėti energijos tiekimo išorės sąnaudas, |
| --- | --- |

45.

mano, kad energijos kainos turėtų atspindėti energijos tiekimo išorės sąnaudas,

| 46. | atsižvelgdamas į Fukušimoje įvykusią katastrofą primena, kad neabejotinai būtina Europos Sąjungoje užtikrinti aukščiausią branduolinės saugos lygį ir šiuos reikalavimus remti tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

46.

atsižvelgdamas į Fukušimoje įvykusią katastrofą primena, kad neabejotinai būtina Europos Sąjungoje užtikrinti aukščiausią branduolinės saugos lygį ir šiuos reikalavimus remti tarptautiniu lygmeniu;

Žemės ūkis ir apsirūpinimo maistu saugumas

| 47. | pabrėžia, kad galimybė gauti tinkamą ir sveiką maistą – viena iš pagrindinių žmogaus teisių, todėl ragina imtis tvirtų ir suderintų veiksmų kovojant su žmonių sukeltomis bado priežastimis ir besivystančiose šalyse užtikrinti apsirūpinimo maistu savarankiškumą; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad galimybė gauti tinkamą ir sveiką maistą – viena iš pagrindinių žmogaus teisių, todėl ragina imtis tvirtų ir suderintų veiksmų kovojant su žmonių sukeltomis bado priežastimis ir besivystančiose šalyse užtikrinti apsirūpinimo maistu savarankiškumą;

| 48. | pabrėžia, kad reikia skubiai skatinti naikinti skurdą padedantį smulkųjį, darnų, ekologinį žemės ūkį, pripažįstant, kad jau yra taikomos atitinkamos mažo poveikio daugiafunkcės ūkininkavimo sistemos, pagal kurias taikoma tradicinė sėklų auginimo sistema, ir jos turi būti skatinamos; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad reikia skubiai skatinti naikinti skurdą padedantį smulkųjį, darnų, ekologinį žemės ūkį, pripažįstant, kad jau yra taikomos atitinkamos mažo poveikio daugiafunkcės ūkininkavimo sistemos, pagal kurias taikoma tradicinė sėklų auginimo sistema, ir jos turi būti skatinamos;

| 49. | mano, kad gyvulininkystės sektorius yra pagrindinė ekologiškos ekonomikos dalis, kad itin svarbu įgyvendinti humaniškus ir tvarius gyvulininkystės metodus, ir kad pragyvenimo šaltinių gerinimas ir išsaugojimas atlieka svarbų vaidmenį mažinant klimato kaitos poveikį, ypač besivystančiose šalyse ir kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

49.

mano, kad gyvulininkystės sektorius yra pagrindinė ekologiškos ekonomikos dalis, kad itin svarbu įgyvendinti humaniškus ir tvarius gyvulininkystės metodus, ir kad pragyvenimo šaltinių gerinimas ir išsaugojimas atlieka svarbų vaidmenį mažinant klimato kaitos poveikį, ypač besivystančiose šalyse ir kaimo vietovėse;

| 50. | pritaria Komisijos nuomonei, kad turi būti stiprinamos jau taikomos iniciatyvos, kuriomis skatinamas darnus žemės ūkis, remiantis daugiašaliais veiksmais (pvz., FAO), regionine, nacionaline ir vietos masto veikla (pvz., ekologišku ir didelės gamtinės vertės žemės ūkiu, efektyviai energiją vartojančiais šiltnamiais, tvariomis gyvūnų laikymo patalpomis, tiksliuoju ūkininkavimu, anglies dioksido požiūriu neutraliu žemės ūkio verslu, biomase ir mėšlo fermentacija), taip pat stiprinamas verslas, be to, turi būti pradėtos naujos iniciatyvos ir partnerystė, remiantis Pasaulio apsirūpinimo maistu saugumo komiteto valdymo priemonėmis siekiant tvaresnio maisto vartojimo ir gamybos, norint padidinti gyventojų atsparumą ir siekiant sumažinti badą; |
| --- | --- |

50.

pritaria Komisijos nuomonei, kad turi būti stiprinamos jau taikomos iniciatyvos, kuriomis skatinamas darnus žemės ūkis, remiantis daugiašaliais veiksmais (pvz., FAO), regionine, nacionaline ir vietos masto veikla (pvz., ekologišku ir didelės gamtinės vertės žemės ūkiu, efektyviai energiją vartojančiais šiltnamiais, tvariomis gyvūnų laikymo patalpomis, tiksliuoju ūkininkavimu, anglies dioksido požiūriu neutraliu žemės ūkio verslu, biomase ir mėšlo fermentacija), taip pat stiprinamas verslas, be to, turi būti pradėtos naujos iniciatyvos ir partnerystė, remiantis Pasaulio apsirūpinimo maistu saugumo komiteto valdymo priemonėmis siekiant tvaresnio maisto vartojimo ir gamybos, norint padidinti gyventojų atsparumą ir siekiant sumažinti badą;

| 51. | prašo, kad taikant pasaulinio masto priemones būtų sukurtas didesnis pagrindinių prekių rinkų skaidrumas ir sustabdytos finansinės spekuliacijos, dėl kurių smarkiai svyruoja maisto prekių kainos ir dėl to didėja pasaulio maisto krizė, priimant JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais rekomendacijas; yra susirūpinęs dėl pasaulinės tendencijos, kai užsienio subjektai įsigyja didelius žemės plotus besivystančiose šalyse; pabrėžia, kad reikia sustabdyti šią tendenciją siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir apsaugoti smulkiųjų savininkų ir vietos bendruomenių teises; |
| --- | --- |

51.

prašo, kad taikant pasaulinio masto priemones būtų sukurtas didesnis pagrindinių prekių rinkų skaidrumas ir sustabdytos finansinės spekuliacijos, dėl kurių smarkiai svyruoja maisto prekių kainos ir dėl to didėja pasaulio maisto krizė, priimant JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais rekomendacijas; yra susirūpinęs dėl pasaulinės tendencijos, kai užsienio subjektai įsigyja didelius žemės plotus besivystančiose šalyse; pabrėžia, kad reikia sustabdyti šią tendenciją siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir apsaugoti smulkiųjų savininkų ir vietos bendruomenių teises;

| 52. | apgailestauja dėl lėtos derybų ir įsipareigojimų vykdymo pažangos įgyvendinant JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (angl. UNCCD); mano, kad dirvožemis sudaro nepakankamus išteklius ir kad reikia pasauliniu mastu reaguoti į dirvožemio blogėjimą bei žemės naudojimo paskirties keitimą; ragina imtis konkrečios veiklos, veiksmingų priemonių ir stebėsenos, visų pirma susijusios su biodegalų gamyba; |
| --- | --- |

52.

apgailestauja dėl lėtos derybų ir įsipareigojimų vykdymo pažangos įgyvendinant JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (angl. UNCCD); mano, kad dirvožemis sudaro nepakankamus išteklius ir kad reikia pasauliniu mastu reaguoti į dirvožemio blogėjimą bei žemės naudojimo paskirties keitimą; ragina imtis konkrečios veiklos, veiksmingų priemonių ir stebėsenos, visų pirma susijusios su biodegalų gamyba;

| 53. | pabrėžia, kad labai svarbu išnaudoti visą smulkaus ir vietos masto gamintojų ir šeimos ūkių, kurie yra atsakingi už didžiąją pasaulyje tiekiamų maisto produktų dalį ir kuriems reikalinga speciali parama gamybos srityje ir galimybė patekti į rinką, potencialą ir užtikrinti jiems nuosavybės teises; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad labai svarbu išnaudoti visą smulkaus ir vietos masto gamintojų ir šeimos ūkių, kurie yra atsakingi už didžiąją pasaulyje tiekiamų maisto produktų dalį ir kuriems reikalinga speciali parama gamybos srityje ir galimybė patekti į rinką, potencialą ir užtikrinti jiems nuosavybės teises;

| 54. | pabrėžia taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikį žemės ūkio srityje siekiant paskatinti tvarių sprendimų priėmimą, pvz., taikyti tikslųjį ūkininkavimą, kuris mažina drėkinimo ir augalų apsaugos produktų poreikį; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikį žemės ūkio srityje siekiant paskatinti tvarių sprendimų priėmimą, pvz., taikyti tikslųjį ūkininkavimą, kuris mažina drėkinimo ir augalų apsaugos produktų poreikį;

| 55. | sutinka su Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO), Tarptautinio žemės ūkio plėtros fondo (angl. IFAD), Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (angl. OECD), Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (angl. UNCTAD), Jungtinių Tautų Pasaulio maisto programos (PMP), Pasaulio banko, Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Tarptautinio maisto politikos tyrimų instituto (angl. IFPRI) ir Jungtinių Tautų Aukšto lygio darbo grupės rekomendacijomis Didžiajam dvidešimtukui (G-20), kad šalys iš dabartinių nacionalinės politikos sričių pašalintų nuostatas dėl biodegalų gamybos ar vartojimo subsidijavimo ar įgaliojimo bent jau iki tol, kol įsigalios garantijos dėl konkurencijos panaikinimo maisto gamybos, biologinės įvairovės ir klimato kaitos srityse; |
| --- | --- |

55.

sutinka su Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO), Tarptautinio žemės ūkio plėtros fondo (angl. IFAD), Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (angl. OECD), Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (angl. UNCTAD), Jungtinių Tautų Pasaulio maisto programos (PMP), Pasaulio banko, Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Tarptautinio maisto politikos tyrimų instituto (angl. IFPRI) ir Jungtinių Tautų Aukšto lygio darbo grupės rekomendacijomis Didžiajam dvidešimtukui (G-20), kad šalys iš dabartinių nacionalinės politikos sričių pašalintų nuostatas dėl biodegalų gamybos ar vartojimo subsidijavimo ar įgaliojimo bent jau iki tol, kol įsigalios garantijos dėl konkurencijos panaikinimo maisto gamybos, biologinės įvairovės ir klimato kaitos srityse;

Miškai

| 56. | pabrėžia, kad miškų naikinimas ir alinimas sukelia ekologinę ir socialinę žalą, kurią sunku pašalinti, pvz., ilgalaikį vandens sąlygų sutrikimą, stepių formavimąsi ir dykumėjimą, klimato kaitą ir biologinės įvairovės praradimą, skurdą kaimo vietovėse ir konfliktus dėl žemės, galimybės naudotis ištekliais, teisėmis ir nauda, taip pat bendras ekonomines sąnaudas, kurios gerokai viršija apsaugos ir gerinimo priemonėms skiriamas išlaidas; mano, kad „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikime vienas iš tikslų turėtų būti užtikrinti dalyvavimą miškų valdyme, sąžiningą ir teisingą naudos pasidalijimą ir miškų išsaugojimą bei tvarų naudojimą pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad miškų naikinimas ir alinimas sukelia ekologinę ir socialinę žalą, kurią sunku pašalinti, pvz., ilgalaikį vandens sąlygų sutrikimą, stepių formavimąsi ir dykumėjimą, klimato kaitą ir biologinės įvairovės praradimą, skurdą kaimo vietovėse ir konfliktus dėl žemės, galimybės naudotis ištekliais, teisėmis ir nauda, taip pat bendras ekonomines sąnaudas, kurios gerokai viršija apsaugos ir gerinimo priemonėms skiriamas išlaidas; mano, kad „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikime vienas iš tikslų turėtų būti užtikrinti dalyvavimą miškų valdyme, sąžiningą ir teisingą naudos pasidalijimą ir miškų išsaugojimą bei tvarų naudojimą pasauliniu lygmeniu;

| 57. | akcentuoja, kad reikia skatinti tvarų miškų tvarkymą ir kovoti su miškų naikinimu, inter alia, neleidžiant patekti į rinką neteisėtai arba netvariai kertamai medienai; pabrėžia, kad norint pasiekti šį tikslą reikia užmegzti partnerystes su vyriausybėmis, vietos bendruomenėmis ir tenykščių gyventojų grupėmis, pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi; |
| --- | --- |

57.

akcentuoja, kad reikia skatinti tvarų miškų tvarkymą ir kovoti su miškų naikinimu, inter alia, neleidžiant patekti į rinką neteisėtai arba netvariai kertamai medienai; pabrėžia, kad norint pasiekti šį tikslą reikia užmegzti partnerystes su vyriausybėmis, vietos bendruomenėmis ir tenykščių gyventojų grupėmis, pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi;

| 58. | šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina įvykdyti Nagojos konferencijoje prisiimtą įsipareigojimą iki 2020 m. bent jau perpus sumažinti ir, kur įmanoma, beveik visiškai sustabdyti natūralių buveinių, įskaitant miškus, nykimą; |
| --- | --- |

58.

šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina įvykdyti Nagojos konferencijoje prisiimtą įsipareigojimą iki 2020 m. bent jau perpus sumažinti ir, kur įmanoma, beveik visiškai sustabdyti natūralių buveinių, įskaitant miškus, nykimą;

| 59. | mano, kad REDD+ priemonės sukūrimas pagal JTBKKK turėtų užtikrinti, kad būtų prisidedama prie visuotinės miškų apsaugos tikslų bei siekių ir jų būtų laikomasi, ir kad, pvz., reikėtų sukurti specialias infrastruktūras palydoviniam ir in situ stebėjimui, siekiant įvertinti, ar anglies dioksidas surenkamas saugomuose miškuose, taip pat kad būtų gerbiamos žmogaus teisės ir laikomasi atitinkamų Biologinės įvairovės konvencijos nuostatų; todėl ragina užtikrinti didesnį skaidrumą skirstant atitinkamas lėšas ir vykdyti griežtesnę stebėseną; pabrėžia, kad REDD+ priemonės sukūrimas turėtų būti akivaizdžiai naudingas biologinei įvairovei ir pagrindinėms ekosistemų paslaugoms ne tik klimato kaitos švelninimo srityje ir turėtų prisidėti stiprinant nuo miško priklausomų žmonių, visų pirma tenykščių ir vietos bendruomenių, teises ir gerinant jų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

59.

mano, kad REDD+ priemonės sukūrimas pagal JTBKKK turėtų užtikrinti, kad būtų prisidedama prie visuotinės miškų apsaugos tikslų bei siekių ir jų būtų laikomasi, ir kad, pvz., reikėtų sukurti specialias infrastruktūras palydoviniam ir in situ stebėjimui, siekiant įvertinti, ar anglies dioksidas surenkamas saugomuose miškuose, taip pat kad būtų gerbiamos žmogaus teisės ir laikomasi atitinkamų Biologinės įvairovės konvencijos nuostatų; todėl ragina užtikrinti didesnį skaidrumą skirstant atitinkamas lėšas ir vykdyti griežtesnę stebėseną; pabrėžia, kad REDD+ priemonės sukūrimas turėtų būti akivaizdžiai naudingas biologinei įvairovei ir pagrindinėms ekosistemų paslaugoms ne tik klimato kaitos švelninimo srityje ir turėtų prisidėti stiprinant nuo miško priklausomų žmonių, visų pirma tenykščių ir vietos bendruomenių, teises ir gerinant jų gyvenimo sąlygas;

| 60. | reiškia susirūpinimą dėl naujojo Miškų kodekso, kurį rengiasi patvirtinti Brazilijos Senatas ir kurį patvirtinus padidės Brazilijos Amazonės miškų naikinimas, kliudant tarptautinėms pastangoms sušvelninti klimato kaitą; |
| --- | --- |

60.

reiškia susirūpinimą dėl naujojo Miškų kodekso, kurį rengiasi patvirtinti Brazilijos Senatas ir kurį patvirtinus padidės Brazilijos Amazonės miškų naikinimas, kliudant tarptautinėms pastangoms sušvelninti klimato kaitą;

| 61. | ragina priimančiąją valstybę Braziliją aiškiai įsipareigoti saugoti Amazonės miškus ir sustabdyti pilietinės visuomenės atstovų, siekiančių apsaugoti aplinką, baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

61.

ragina priimančiąją valstybę Braziliją aiškiai įsipareigoti saugoti Amazonės miškus ir sustabdyti pilietinės visuomenės atstovų, siekiančių apsaugoti aplinką, baudžiamąjį persekiojimą;

| 62. | ragina Komisiją laiku „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikimui pateikti tyrimą, kuriame būtų įvertintas ES maisto ir ne maisto produktų suvartojimo poveikis miškų naikinimui; ragina tyrime taip pat įvertinti esamų ES politikos sričių ir teisės aktų poveikį miškų naikinimui ir apžvelgti naujas politikos iniciatyvas, kuriomis siekiama pašalinti nustatytą poveikį; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją laiku „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikimui pateikti tyrimą, kuriame būtų įvertintas ES maisto ir ne maisto produktų suvartojimo poveikis miškų naikinimui; ragina tyrime taip pat įvertinti esamų ES politikos sričių ir teisės aktų poveikį miškų naikinimui ir apžvelgti naujas politikos iniciatyvas, kuriomis siekiama pašalinti nustatytą poveikį;

Cheminiai produktai ir pavojingos medžiagos

| 63. | pritaria Komisijos nuomonei, kad yra tinkamas laikas sukurti tvirtesnę ir aiškesnę tarptautinę cheminių produktų ir pavojingų medžiagų naudojimo tvarką ir kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ turėtų būti nustatytas įsipareigojimas pasiekti šį tikslą, raginant kuo daugiau valstybių kaip modeliu vadovautis ES REACH reglamentu; |
| --- | --- |

63.

pritaria Komisijos nuomonei, kad yra tinkamas laikas sukurti tvirtesnę ir aiškesnę tarptautinę cheminių produktų ir pavojingų medžiagų naudojimo tvarką ir kad per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ turėtų būti nustatytas įsipareigojimas pasiekti šį tikslą, raginant kuo daugiau valstybių kaip modeliu vadovautis ES REACH reglamentu;

Atliekų tvarkymas

| 64. | pabrėžia faktą, kad vykdant gerą atliekų tvarkymą ne tik sumažinamas poveikis aplinkai, bet ir sukuriamos pakartotinio naudojimo ir perdirbamos medžiagos bei darbo vietos; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia faktą, kad vykdant gerą atliekų tvarkymą ne tik sumažinamas poveikis aplinkai, bet ir sukuriamos pakartotinio naudojimo ir perdirbamos medžiagos bei darbo vietos;

| 65. | pabrėžia, kad daug išteklių, kurie šiuo metu supilami sąvartynuose, sudeginami ar neigiamai veikia aplinką ir vietos bendruomenes, gali būti pakartotinai panaudoti ir perdirbti, pabrėžia, kad reikėtų dėti daug pastangų siekiant perdirbti šiuos išteklius, kad vietos bendruomenės pajustų pridėtinę vertę kuriant darbo vietas ir įgyvendinant inovacijas ir kad perdirbant ir pakartotinai panaudojant šiuos išteklius būtų užkirstas kelias natūralių buveinių ir vietos bendruomenių nykimui; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad daug išteklių, kurie šiuo metu supilami sąvartynuose, sudeginami ar neigiamai veikia aplinką ir vietos bendruomenes, gali būti pakartotinai panaudoti ir perdirbti, pabrėžia, kad reikėtų dėti daug pastangų siekiant perdirbti šiuos išteklius, kad vietos bendruomenės pajustų pridėtinę vertę kuriant darbo vietas ir įgyvendinant inovacijas ir kad perdirbant ir pakartotinai panaudojant šiuos išteklius būtų užkirstas kelias natūralių buveinių ir vietos bendruomenių nykimui;

Vystymosi sąlygos, kuriomis siekiama skatinti rinkas ir investavimą į žmogiškąjį kapitalą

| 66. | pabrėžia, kad biologinę įvairovę, ekosistemų paslaugas ir gamtos išteklius reikia įtraukti į nacionalines sąskaitas, taip pat į visus vystymosi ir skurdo naikinimo planus ir strategijas; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad biologinę įvairovę, ekosistemų paslaugas ir gamtos išteklius reikia įtraukti į nacionalines sąskaitas, taip pat į visus vystymosi ir skurdo naikinimo planus ir strategijas;

Aplinkai kenksmingos subsidijos

| 67. | pabrėžia skubų poreikį išspręsti aplinkai kenksmingų subsidijų problemą, kurti ir įgyvendinti teigiamas paskatas siekiant gauti naudos iš biologinės įvairovės ir ją išsaugoti; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia skubų poreikį išspręsti aplinkai kenksmingų subsidijų problemą, kurti ir įgyvendinti teigiamas paskatas siekiant gauti naudos iš biologinės įvairovės ir ją išsaugoti;

| 68. | šiuo atžvilgiu pritaria, kad pasiūlymuose dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos didesnis dėmesys būtų skiriamas BŽŪP ekologiškumui; |
| --- | --- |

68.

šiuo atžvilgiu pritaria, kad pasiūlymuose dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos didesnis dėmesys būtų skiriamas BŽŪP ekologiškumui;

| 69. | ragina aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“ dalyvius imtis šalių koordinuojamų veiksmų, kuriais, laikantis Nagojos įsipareigojimų, siekiama iki 2020 m. identifikuoti ir laipsniškai nutraukti aplinkai kenksmingas subsidijas; |
| --- | --- |

69.

ragina aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“ dalyvius imtis šalių koordinuojamų veiksmų, kuriais, laikantis Nagojos įsipareigojimų, siekiama iki 2020 m. identifikuoti ir laipsniškai nutraukti aplinkai kenksmingas subsidijas;

Reguliavimo ir rinka paremtos priemonės

| 70. | pabrėžia, kad reguliavimo priemonių naudojimui nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis kartu su rinkos principais grindžiamomis priemonėmis teks esminis vaidmuo palaikant bendrą mūsų visuomenės tvarumą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad skubu spręsti tarptautinės laivybos ir aviacijos poveikio klimatui problemą, ir atkreipia dėmesį į ES rodomą pavyzdį ir jos tikslus „20-20-20“ ir apskritai pažangią jos aplinkos politiką bei standartus; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad reguliavimo priemonių naudojimui nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis kartu su rinkos principais grindžiamomis priemonėmis teks esminis vaidmuo palaikant bendrą mūsų visuomenės tvarumą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad skubu spręsti tarptautinės laivybos ir aviacijos poveikio klimatui problemą, ir atkreipia dėmesį į ES rodomą pavyzdį ir jos tikslus „20-20-20“ ir apskritai pažangią jos aplinkos politiką bei standartus;

| 71. | pabrėžia, kad reikia aiškios, patikimos ir visapusiškos reguliavimo sistemos, kad dalyviai galėtų pakreipti ekonominę logiką link veiksmingos, atsakingos ir ekologiškos ekonomikos; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad reikia aiškios, patikimos ir visapusiškos reguliavimo sistemos, kad dalyviai galėtų pakreipti ekonominę logiką link veiksmingos, atsakingos ir ekologiškos ekonomikos;

| 72. | ragina, kad tarptautiniu lygmeniu būtų nustatytas finansinių sandorių mokestis; |
| --- | --- |

72.

ragina, kad tarptautiniu lygmeniu būtų nustatytas finansinių sandorių mokestis;

| 73. | pažymi, kad mokesčių reformos, sukurtos siekiant mokesčių naštą perkelti iš darbo sektoriaus į išteklių naudojimo ir taršos sektorių, gali duoti naudingų rezultatų tiek užimtumui, tiek aplinkai, nes dėl pokyčių tampa patrauklesnis išteklių naudojimo efektyvumas, perdirbimas ir pakartotinis jų panaudojimas, todėl atsiranda daugiau galimybių kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

73.

pažymi, kad mokesčių reformos, sukurtos siekiant mokesčių naštą perkelti iš darbo sektoriaus į išteklių naudojimo ir taršos sektorių, gali duoti naudingų rezultatų tiek užimtumui, tiek aplinkai, nes dėl pokyčių tampa patrauklesnis išteklių naudojimo efektyvumas, perdirbimas ir pakartotinis jų panaudojimas, todėl atsiranda daugiau galimybių kurti darbo vietas;

| 74. | ragina ES Komisiją skatinti aplinkosaugos aspektų įtraukimą į tarptautines prekybos derybas, |
| --- | --- |

74.

ragina ES Komisiją skatinti aplinkosaugos aspektų įtraukimą į tarptautines prekybos derybas,

Finansavimas

| 75. | pabrėžia, kad pereinant prie ekologiškos pasaulinės ekonomikos reikės didelio masto finansinių investicijų; akcentuoja, kad vien viešųjų lėšų neužteks ir kad taikant viešąjį finansavimą bus gerokai paspartintos ir skatinamos daug didesnės privačios investicijos; pabrėžia, kad būtina skatinti inovacijų diegimą ir naujų technologijų panaudojimą, gerinant ir galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad pereinant prie ekologiškos pasaulinės ekonomikos reikės didelio masto finansinių investicijų; akcentuoja, kad vien viešųjų lėšų neužteks ir kad taikant viešąjį finansavimą bus gerokai paspartintos ir skatinamos daug didesnės privačios investicijos; pabrėžia, kad būtina skatinti inovacijų diegimą ir naujų technologijų panaudojimą, gerinant ir galimybes gauti finansavimą;

| 76. | ragina per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ rekomenduoti pertvarkyti esamas finansines strategijas ir, jei reikia, sukurti naujas viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo sistemas bei partnerystę; |
| --- | --- |

76.

ragina per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ rekomenduoti pertvarkyti esamas finansines strategijas ir, jei reikia, sukurti naujas viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo sistemas bei partnerystę;

| 77. | mano, kad besivystančiose šalyse reikia įdiegti stabilią, ilgalaikę finansinės paramos, gebėjimų stiprinimo ir technologijų perdavimo sistemą, kad būtų skatinamas darnus vystymasis ir būtų sudarytos sąlygos joms neiti daug energijos sunaudojančios ir daug anglies dioksido išskiriančios gamybos plėtojimo keliu, kuriuo nuėjo pramoninės šalys; |
| --- | --- |

77.

mano, kad besivystančiose šalyse reikia įdiegti stabilią, ilgalaikę finansinės paramos, gebėjimų stiprinimo ir technologijų perdavimo sistemą, kad būtų skatinamas darnus vystymasis ir būtų sudarytos sąlygos joms neiti daug energijos sunaudojančios ir daug anglies dioksido išskiriančios gamybos plėtojimo keliu, kuriuo nuėjo pramoninės šalys;

| 78. | ragina per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ sustiprinti priemones ir padidinti esamus išteklius, skiriamus visuotinio pavojaus aplinkai ir gaivalinių nelaimių pavojaus mažinimo mechanizmams; |
| --- | --- |

78.

ragina per aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ sustiprinti priemones ir padidinti esamus išteklius, skiriamus visuotinio pavojaus aplinkai ir gaivalinių nelaimių pavojaus mažinimo mechanizmams;

| 79. | pabrėžia, kad oficiali pagalba vystymuisi (OPV) turėtų būti geriau stebima, taip pat naudojant alternatyvias įsipareigojimo skatinti vystymąsi priemones, kaip antai OECD šalių programuojama pagalba arba įsipareigojimą skatinti vystymąsi atspindintis indeksas, siekiant užtikrinti atitiktį daugiašaliams susitarimams aplinkos klausimais ir padėti pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir didesnių ekologiškos ekonomikos tikslų; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad oficiali pagalba vystymuisi (OPV) turėtų būti geriau stebima, taip pat naudojant alternatyvias įsipareigojimo skatinti vystymąsi priemones, kaip antai OECD šalių programuojama pagalba arba įsipareigojimą skatinti vystymąsi atspindintis indeksas, siekiant užtikrinti atitiktį daugiašaliams susitarimams aplinkos klausimais ir padėti pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir didesnių ekologiškos ekonomikos tikslų;

| 80. | mano, jog labai svarbu, kad vargingiausios šalys galėtų pasinaudoti inovaciniais finansavimo būdais siekiant panaikinti šių šalių patiriamą nuosavo kapitalo trūkumą; |
| --- | --- |

80.

mano, jog labai svarbu, kad vargingiausios šalys galėtų pasinaudoti inovaciniais finansavimo būdais siekiant panaikinti šių šalių patiriamą nuosavo kapitalo trūkumą;

| 81. | ragina stebėti lyčių pusiausvyros išlaikymo finansavimo poveikį, kad būtų užtikrintas finansavimas, pagal kurį atsižvelgiamas į lyčių aspektus; |
| --- | --- |

81.

ragina stebėti lyčių pusiausvyros išlaikymo finansavimo poveikį, kad būtų užtikrintas finansavimas, pagal kurį atsižvelgiamas į lyčių aspektus;

Piliečių vaidmens didinimas

| 82. | mano, kad yra itin svarbu ir toliau didinti piliečių vaidmenį vykdant aplinkos apsaugos valdymą ir ragina „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikimo dalyvius siekti pažangos užtikrinant veiksmingą visuotinį Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principo įgyvendinimą; mano, kad po 10 metų Orhuso konvencijos taikymo ES, vykstant tarptautinėms diskusijoms, gali pasidalinti reikšminga patirtimi; |
| --- | --- |

82.

mano, kad yra itin svarbu ir toliau didinti piliečių vaidmenį vykdant aplinkos apsaugos valdymą ir ragina „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikimo dalyvius siekti pažangos užtikrinant veiksmingą visuotinį Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principo įgyvendinimą; mano, kad po 10 metų Orhuso konvencijos taikymo ES, vykstant tarptautinėms diskusijoms, gali pasidalinti reikšminga patirtimi;

| 83. | ragina išplėsti Orhuso konvencijos nuostatas, kad ji būtų taikoma ne tik JT Europos ekonomikos komisijos (EEK) šalims, paverčiant šią konvenciją pasauline arba leidžiant prisijungti prie Orhuso konvencijos šalims, nepriklausančioms JT EEK; |
| --- | --- |

83.

ragina išplėsti Orhuso konvencijos nuostatas, kad ji būtų taikoma ne tik JT Europos ekonomikos komisijos (EEK) šalims, paverčiant šią konvenciją pasauline arba leidžiant prisijungti prie Orhuso konvencijos šalims, nepriklausančioms JT EEK;

| 84. | rekomenduoja laikytis visapusiško požiūrio į pagarbą žmogaus teisių principams ir įgyvendinant politikos kryptis, kuriomis siekiama darnaus vystymosi, pabrėžia, kad reikia suteikti tinkamą apsaugos lygį žmonėms, kuriems klimato kaita daro didžiausią poveikį; |
| --- | --- |

84.

rekomenduoja laikytis visapusiško požiūrio į pagarbą žmogaus teisių principams ir įgyvendinant politikos kryptis, kuriomis siekiama darnaus vystymosi, pabrėžia, kad reikia suteikti tinkamą apsaugos lygį žmonėms, kuriems klimato kaita daro didžiausią poveikį;

| 85. | pabrėžia, kad reguliavimo priemonė gali būti sėkminga tik tada, jei siejama su informavimu ir švietimu; be to, laikosi nuomonės, kad vertybių ir elgesio pokyčiai principo „iš apačios į viršų“ požiūriu yra labai svarbūs, ir ypač ragina imtis iniciatyvų, į kurias įtraukiamas jaunimas, nes būtent kita karta pajus mūsų veiksmų padarinius; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad reguliavimo priemonė gali būti sėkminga tik tada, jei siejama su informavimu ir švietimu; be to, laikosi nuomonės, kad vertybių ir elgesio pokyčiai principo „iš apačios į viršų“ požiūriu yra labai svarbūs, ir ypač ragina imtis iniciatyvų, į kurias įtraukiamas jaunimas, nes būtent kita karta pajus mūsų veiksmų padarinius;

Mokymai

| 86. | pabrėžia poreikį visose šalyse remti švietimo ir mokymo programas, ypač skirtas jaunimui; mano, kad skatinant naujus įgūdžius bus galima sukurti naujų darbo vietų pasaulinėje darbo rinkoje, kuriant didėjantį teigiamą poveikį socialiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia poreikį visose šalyse remti švietimo ir mokymo programas, ypač skirtas jaunimui; mano, kad skatinant naujus įgūdžius bus galima sukurti naujų darbo vietų pasaulinėje darbo rinkoje, kuriant didėjantį teigiamą poveikį socialiniu lygmeniu;

Technologijos

| 87. | akcentuoja mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei naujovių svarbą ir pabrėžia mokslinio bei technologinio bendradarbiavimo poreikį; |
| --- | --- |

87.

akcentuoja mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei naujovių svarbą ir pabrėžia mokslinio bei technologinio bendradarbiavimo poreikį;

| 88. | pripažįsta, kad technologinės inovacijos, jų vertinimo darbai ir perdavimas yra būtini siekiant atremti aplinkos, ekonominius ir socialinius iššūkius; tačiau taip pat pabrėžia, kad technologinis vystymasis negali būti vienintelis sprendimas siekiant spręsti su aplinka susijusias problemas ar panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

88.

pripažįsta, kad technologinės inovacijos, jų vertinimo darbai ir perdavimas yra būtini siekiant atremti aplinkos, ekonominius ir socialinius iššūkius; tačiau taip pat pabrėžia, kad technologinis vystymasis negali būti vienintelis sprendimas siekiant spręsti su aplinka susijusias problemas ar panaikinti skurdą;

| 89. | pabrėžia, kad inovacijos – ne vien tik techninės naujovės: socialinės inovacijos teikia naujus ir veiksmingus pagrindinių socialinių poreikių sprendimus, o jas kuria asmenys ar organizacijos, kurie vadovaujasi socialinėmis ir nebūtinai komercinėmis paskatomis; be to, pabrėžia, kad socialinės inovacijos suteikia galimybę piliečiams visais atvejais gerinti savo darbo ir gyvenimo sąlygas, todėl galėtų padidinti pilietinės visuomenės vaidmenį pasauliniu mastu ir padėti įtraukti pilietinę visuomenę į gamtos išteklių apsaugą ir tvarų jų naudojimą; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad inovacijos – ne vien tik techninės naujovės: socialinės inovacijos teikia naujus ir veiksmingus pagrindinių socialinių poreikių sprendimus, o jas kuria asmenys ar organizacijos, kurie vadovaujasi socialinėmis ir nebūtinai komercinėmis paskatomis; be to, pabrėžia, kad socialinės inovacijos suteikia galimybę piliečiams visais atvejais gerinti savo darbo ir gyvenimo sąlygas, todėl galėtų padidinti pilietinės visuomenės vaidmenį pasauliniu mastu ir padėti įtraukti pilietinę visuomenę į gamtos išteklių apsaugą ir tvarų jų naudojimą;

| 90. | reiškia nepritarimą pasiūlymams dėl plataus masto geoinžinerijos; |
| --- | --- |

90.

reiškia nepritarimą pasiūlymams dėl plataus masto geoinžinerijos;

| 91. | primena, kad tenykščių ir vietos bendruomenių žinių, inovacijų ir naudojamų metodų apsauga sudaro neabejotiną pirminių Rio de Žaneiro aukščiausiojo lygio susitikimo susitarimų, kuriuose nustatyti laiko patikrinti, saugūs ir atsparūs veiklos išvien su gamta; |
| --- | --- |

91.

primena, kad tenykščių ir vietos bendruomenių žinių, inovacijų ir naudojamų metodų apsauga sudaro neabejotiną pirminių Rio de Žaneiro aukščiausiojo lygio susitikimo susitarimų, kuriuose nustatyti laiko patikrinti, saugūs ir atsparūs veiklos išvien su gamta;

| 92. | pabrėžia, kad įdiegiant naujas ir atsirandančias technologijas neturi būti kenkiama teisingo ir darnaus vystymosi bei skurdo panaikinimo tikslams; pabrėžia, kad technologijų taikymas gali turėti įvairų poveikį aplinkai, socialinį ir ekonominį poveikį, ir be tinkamos priežiūros, taikant tam tikras technologijas, gali būti netvariai naudojami gamtos ištekliai (pvz., vanduo, žemė, biomasė), padidėti skurdas ir atsirasti kitų žalingų socialinių padarinių, |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad įdiegiant naujas ir atsirandančias technologijas neturi būti kenkiama teisingo ir darnaus vystymosi bei skurdo panaikinimo tikslams; pabrėžia, kad technologijų taikymas gali turėti įvairų poveikį aplinkai, socialinį ir ekonominį poveikį, ir be tinkamos priežiūros, taikant tam tikras technologijas, gali būti netvariai naudojami gamtos ištekliai (pvz., vanduo, žemė, biomasė), padidėti skurdas ir atsirasti kitų žalingų socialinių padarinių,

| 93. | todėl remia Balio strateginį technologijų paramos ir gebėjimų stiprinimo planą su aplinka susijusių technologijų srityje, taip pat remia aplinkai nekenksmingų technologijų vertinimo ir perdavimo tikslus; prašo JT sistemoje sukurti instituciją, kuri būtų įpareigota stebėti, vertinti ir teikti informaciją apie naujas technologijas, svarbias integruojant platesnę tvarumo sąvoką ir skatinant tvarų produktų ir procesų vystymą visose srityse; |
| --- | --- |

93.

todėl remia Balio strateginį technologijų paramos ir gebėjimų stiprinimo planą su aplinka susijusių technologijų srityje, taip pat remia aplinkai nekenksmingų technologijų vertinimo ir perdavimo tikslus; prašo JT sistemoje sukurti instituciją, kuri būtų įpareigota stebėti, vertinti ir teikti informaciją apie naujas technologijas, svarbias integruojant platesnę tvarumo sąvoką ir skatinant tvarų produktų ir procesų vystymą visose srityse;

Pažangos įvertinimas

| 94. | ragina skubiai atlikti tyrimus siekiant sukurti naujas pažangos vertinimo priemones, kad būtų galima įvertinti pažangą teisingumo ir darnaus vystymosi srityse; |
| --- | --- |

94.

ragina skubiai atlikti tyrimus siekiant sukurti naujas pažangos vertinimo priemones, kad būtų galima įvertinti pažangą teisingumo ir darnaus vystymosi srityse;

| 95. | pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ turėtų būti pateiktas naujas alternatyvus augimo ir gerovės vertinimo modelis, kurį taikant būtų atsižvelgiama ne tik į BVP, grindžiamas tokiomis iniciatyvomis kaip tarptautinė integruotų aplinkos ekonominių sąskaitų sistema (angl. SEEA), žmogaus socialinės raidos indeksas ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (angl. OECD) projektas „Visuomenės pažangos vertinimas“; pabrėžia, kad tai yra būtina siekiant plačiąja prasme įvertinti pasiektą pažangą, apimančią ekonominius, aplinkos ir socialinius aspektus; todėl ragina priimti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į klimato kaitą, biologinę įvairovę, išteklių naudojimo efektyvumą ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

95.

pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ turėtų būti pateiktas naujas alternatyvus augimo ir gerovės vertinimo modelis, kurį taikant būtų atsižvelgiama ne tik į BVP, grindžiamas tokiomis iniciatyvomis kaip tarptautinė integruotų aplinkos ekonominių sąskaitų sistema (angl. SEEA), žmogaus socialinės raidos indeksas ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (angl. OECD) projektas „Visuomenės pažangos vertinimas“; pabrėžia, kad tai yra būtina siekiant plačiąja prasme įvertinti pasiektą pažangą, apimančią ekonominius, aplinkos ir socialinius aspektus; todėl ragina priimti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į klimato kaitą, biologinę įvairovę, išteklių naudojimo efektyvumą ir socialinę įtrauktį;

| 96. | ragina surengti plačias diskusijas tarptautiniu lygmeniu dėl šių rodiklių įtraukimo į dažniausiai naudojamus pažangos viešojoje ir privačioje srityse vertinimo procesus; |
| --- | --- |

96.

ragina surengti plačias diskusijas tarptautiniu lygmeniu dėl šių rodiklių įtraukimo į dažniausiai naudojamus pažangos viešojoje ir privačioje srityse vertinimo procesus;

| 97. | ragina pripažinti regreso vengimo principą aplinkos apsaugos bei pagrindinių teisių srityse; |
| --- | --- |

97.

ragina pripažinti regreso vengimo principą aplinkos apsaugos bei pagrindinių teisių srityse;

Valdymo ir privačiojo sektoriaus dalyvavimo stiprinimas

| 98. | pabrėžia, kad reikia skubiai pagerinti darnaus vystymosi valdymą; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad reikia skubiai pagerinti darnaus vystymosi valdymą;

| 99. | laikosi nuomonės, kad JTAP turėtų būti stiprinama JT sistemoje, pvz., JTAP paverčiant specializuota Jungtinių Tautų agentūra (tokia kaip TDO), nes tai būtų geriausias būdas pagerinti tarptautinį aplinkos valdymą ir pasiekti pažangą pasaulinio darnaus vystymosi srityje; tačiau šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į visas galimas alternatyvas, nustatytas vertinant Nairobio ir Helsinkio proceso rezultatus; |
| --- | --- |

99.

laikosi nuomonės, kad JTAP turėtų būti stiprinama JT sistemoje, pvz., JTAP paverčiant specializuota Jungtinių Tautų agentūra (tokia kaip TDO), nes tai būtų geriausias būdas pagerinti tarptautinį aplinkos valdymą ir pasiekti pažangą pasaulinio darnaus vystymosi srityje; tačiau šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į visas galimas alternatyvas, nustatytas vertinant Nairobio ir Helsinkio proceso rezultatus;

| 100. | ragina, įgyvendinant JTAP, pagal Tarptautinės klimato kaitos komisijos pavyzdį sudaryti specialią mokslininkų grupę, kuriai būtų pavesta apžvelgti ir įvairiuose sektoriuose įvertinti naujausią pasaulio mokslinę, techninę, socialinę ir ekonominę informaciją, svarbią biologinės įvairovės ir tvarumo supratimo požiūriu; |
| --- | --- |

100.

ragina, įgyvendinant JTAP, pagal Tarptautinės klimato kaitos komisijos pavyzdį sudaryti specialią mokslininkų grupę, kuriai būtų pavesta apžvelgti ir įvairiuose sektoriuose įvertinti naujausią pasaulio mokslinę, techninę, socialinę ir ekonominę informaciją, svarbią biologinės įvairovės ir tvarumo supratimo požiūriu;

| 101. | dar kartą pakartoja prašymą įkurti tarptautinę aplinkos tarnybą siekiant, kad visuotiniai aplinkosaugos teisės aktai taptų labiau įpareigojantys ir daugiau taikomi, arba bent jau tarptautinę instituciją, pvz., ombudsmeno tarnybą, kuriai būtų suteikti tarpininko įgaliojimai; |
| --- | --- |

101.

dar kartą pakartoja prašymą įkurti tarptautinę aplinkos tarnybą siekiant, kad visuotiniai aplinkosaugos teisės aktai taptų labiau įpareigojantys ir daugiau taikomi, arba bent jau tarptautinę instituciją, pvz., ombudsmeno tarnybą, kuriai būtų suteikti tarpininko įgaliojimai;

| 102. | ragina aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“ dalyvius nustatyti strategiją, kuria būtų siekiama padidinti įvairių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų nuoseklumą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu būtina taikyti suderintą požiūrį įgyvendinant tris Rio de Žaneiro konvencijas (dėl biologinės įvairovės, dėl klimato kaitos ir dėl dykumėjimo), nes jos tarpusavyje susijusios, taikomos toms pačioms ekosistemoms ir jose sprendžiami tarpusavyje susiję klausimai; |
| --- | --- |

102.

ragina aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“ dalyvius nustatyti strategiją, kuria būtų siekiama padidinti įvairių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų nuoseklumą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu būtina taikyti suderintą požiūrį įgyvendinant tris Rio de Žaneiro konvencijas (dėl biologinės įvairovės, dėl klimato kaitos ir dėl dykumėjimo), nes jos tarpusavyje susijusios, taikomos toms pačioms ekosistemoms ir jose sprendžiami tarpusavyje susiję klausimai;

| 103. | pabrėžia, kad į įgyvendinimo procesus reikia įtraukti pasaulinius, nacionalinius ir vietos veikėjus, |
| --- | --- |

103.

pabrėžia, kad į įgyvendinimo procesus reikia įtraukti pasaulinius, nacionalinius ir vietos veikėjus,

| 104. | pažymi poreikį sustiprinti finansų, ekonomikos, vystymosi, aplinkos ir kitų ministrų vaidmenį vykdant darnaus vystymosi politiką; |
| --- | --- |

104.

pažymi poreikį sustiprinti finansų, ekonomikos, vystymosi, aplinkos ir kitų ministrų vaidmenį vykdant darnaus vystymosi politiką;

| 105. | ragina aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“ dalyvius stiprinti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant privatųjį sektorių, dalyvavimą; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo turi tekti verslo įmonėms ir pilietinei visuomenei, ypač NVO, socialiniams judėjimams ir tenykščių gyventojų bendruomenėms; |
| --- | --- |

105.

ragina aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“ dalyvius stiprinti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant privatųjį sektorių, dalyvavimą; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo turi tekti verslo įmonėms ir pilietinei visuomenei, ypač NVO, socialiniams judėjimams ir tenykščių gyventojų bendruomenėms;

| 106. | pabrėžia, jog svarbu, kad besivystančiose ir išsivysčiusiose šalyse verslo įmonės ir pilietinė visuomenė veiktų kartu tam, kad būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

106.

pabrėžia, jog svarbu, kad besivystančiose ir išsivysčiusiose šalyse verslo įmonės ir pilietinė visuomenė veiktų kartu tam, kad būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų;

| 107. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti piliečius; ragina ugdyti sąmoningumą ir teikti daugiau informacijos apie tvarų vartojimą, taip pat kurti ir stiprinti paskatas siekiant pakeisti vertybes ir elgesį bei sudaryti sąlygas piliečiams ir pramonės įmonėms lengviau priimti atsakingus sprendimus; |
| --- | --- |

107.

pabrėžia, kad svarbu įtraukti piliečius; ragina ugdyti sąmoningumą ir teikti daugiau informacijos apie tvarų vartojimą, taip pat kurti ir stiprinti paskatas siekiant pakeisti vertybes ir elgesį bei sudaryti sąlygas piliečiams ir pramonės įmonėms lengviau priimti atsakingus sprendimus;

| 108. | pabrėžia, kad būtina imtis veiksmų, kuriais būtų skatinami elgesio pokyčiai siekiant tvaraus vartojimo modelio; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia, kad būtina imtis veiksmų, kuriais būtų skatinami elgesio pokyčiai siekiant tvaraus vartojimo modelio;

| 109. | pabrėžia, kad visi pagrindiniai suinteresuotieji subjektai turėtų turėti galimybę visapusiškai, atvirai ir sąžiningai gauti informaciją apie visas derybas, nesesijinius ir parengiamuosius posėdžius, ruošiantis susitikimui „Rio+20“; |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad visi pagrindiniai suinteresuotieji subjektai turėtų turėti galimybę visapusiškai, atvirai ir sąžiningai gauti informaciją apie visas derybas, nesesijinius ir parengiamuosius posėdžius, ruošiantis susitikimui „Rio+20“;

| 110. | mano, kad Parlamento atstovai turėtų atlikti aktyvų vaidmenį su konferencija susijusioje veikloje; idealiu atveju Europos Parlamentas turėtų oficialiai dalyvauti konferencijoje tokiu pat statusu kaip ir Komisijos delegacija arba bent tokiu pačiu statusu kaip dalyvavo kitose konferencijose, |
| --- | --- |

110.

mano, kad Parlamento atstovai turėtų atlikti aktyvų vaidmenį su konferencija susijusioje veikloje; idealiu atveju Europos Parlamentas turėtų oficialiai dalyvauti konferencijoje tokiu pat statusu kaip ir Komisijos delegacija arba bent tokiu pačiu statusu kaip dalyvavo kitose konferencijose,

*

* *

| 111. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

111.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/119

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateitis

P7_TA(2011)0431

2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ateities

2013/C 56 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (TIS) (1), kuriuo įkuriamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (TIS) (1), kuriuo įkuriamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ COM(2011)0500),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos metines EGF veiklos ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos metines EGF veiklos ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2011 m. sausio ir kovo mėn. surengtas suinteresuotųjų šalių konferencijas dėl EGF ateities, kuriose dalyvavo valstybės narės ir socialinių partnerių atstovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2011 m. sausio ir kovo mėn. surengtas suinteresuotųjų šalių konferencijas dėl EGF ateities, kuriose dalyvavo valstybės narės ir socialinių partnerių atstovai,

| — | atsižvelgdamas į rezoliucijas dėl EGF lėšų panaudojimo, priimtas nuo 2007 m. sausio mėnesio, taip pat ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto (EMPL) pastabas dėl atitinkamų paraiškų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rezoliucijas dėl EGF lėšų panaudojimo, priimtas nuo 2007 m. sausio mėnesio, taip pat ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto (EMPL) pastabas dėl atitinkamų paraiškų,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo finansavimo ir veikimo (5), taip pat į 2010 m. birželio 25 d. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto (EMPL) nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo finansavimo ir veikimo (5), taip pat į 2010 m. birželio 25 d. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto (EMPL) nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl investicijų į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl investicijų į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai (6),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto specialios darbo grupės dėl EGF svarstymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto specialios darbo grupės dėl EGF svarstymus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi EGF įkurtas siekiant paremti priemones, skirtas tiems darbuotojams, kurie labiausiai nukenčia dėl masinių atleidimų iš darbo dėl globalizacijos arba finansinės ir ekonominės krizės Europos Sąjungoje, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką; |
| --- | --- |

A.

kadangi EGF įkurtas siekiant paremti priemones, skirtas tiems darbuotojams, kurie labiausiai nukenčia dėl masinių atleidimų iš darbo dėl globalizacijos arba finansinės ir ekonominės krizės Europos Sąjungoje, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

| B. | kadangi didžiojoje daugumoje atvejų EGF lėšos buvo panaudotos etatų mažinimo dėl finansinės ir ekonominės krizės padariniams šalinti; |
| --- | --- |

B.

kadangi didžiojoje daugumoje atvejų EGF lėšos buvo panaudotos etatų mažinimo dėl finansinės ir ekonominės krizės padariniams šalinti;

| C. | kadangi Komisija siūlo pratęsti laikinos leidžiančios nukrypti nuostatos dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulio finansinės ir ekonominės krizės, galiojimą iki 2013 m. pabaigos; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija siūlo pratęsti laikinos leidžiančios nukrypti nuostatos dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulio finansinės ir ekonominės krizės, galiojimą iki 2013 m. pabaigos;

| D. | kadangi EGF buvo numatytas kaip skubios intervencijos priemonė masinio etatų mažinimo atveju, kad būtų išvengta ilgalaikio nedarbo sudėtingomis darbo rinkos sąlygomis; kadangi pirminis EGF kaip priemonės tikslas buvo per trumpą laiką sumažinti aštrias ir nenumatytas darbo rinkos problemas, kilusias dėl to, kad didelės bendrovės arba tam tikro regiono tam tikro sektoriaus mažosios ir vidutinės įmonės atleido didelį skaičių darbuotojų; tuo pat metu dar kartą pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ ilgalaikius tikslus didinti užimtumą ir galimybių įsidarbinti rodiklius remia Europos socialinis fondas (angl. ESF); |
| --- | --- |

D.

kadangi EGF buvo numatytas kaip skubios intervencijos priemonė masinio etatų mažinimo atveju, kad būtų išvengta ilgalaikio nedarbo sudėtingomis darbo rinkos sąlygomis; kadangi pirminis EGF kaip priemonės tikslas buvo per trumpą laiką sumažinti aštrias ir nenumatytas darbo rinkos problemas, kilusias dėl to, kad didelės bendrovės arba tam tikro regiono tam tikro sektoriaus mažosios ir vidutinės įmonės atleido didelį skaičių darbuotojų; tuo pat metu dar kartą pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ ilgalaikius tikslus didinti užimtumą ir galimybių įsidarbinti rodiklius remia Europos socialinis fondas (angl. ESF);

| E. | kadangi gana ilga pasinaudojimo fondo parama procedūra buvo įvardyta kaip svarbus reglamento trūkumas; |
| --- | --- |

E.

kadangi gana ilga pasinaudojimo fondo parama procedūra buvo įvardyta kaip svarbus reglamento trūkumas;

| F. | kadangi kai kurios valstybėms narėms sunkiai sekėsi pasinaudoti EGF parama dėl sunkumų ieškant papildomo nacionalinio finansavimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kurios valstybėms narėms sunkiai sekėsi pasinaudoti EGF parama dėl sunkumų ieškant papildomo nacionalinio finansavimo;

| G. | kadangi EGF prisidėjo prie naujoviškų priemonių, kuriomis siekiama didinti darbuotojų galimybes įsidarbinti, išbandymo; |
| --- | --- |

G.

kadangi EGF prisidėjo prie naujoviškų priemonių, kuriomis siekiama didinti darbuotojų galimybes įsidarbinti, išbandymo;

| H. | kadangi dabartinis EGF reglamentas pasirodė esantis pakankamai lankstus, kad jį būtų galima taikyti skirtingose darbo rinkų sistemose ir kontekstuose visoje ES; |
| --- | --- |

H.

kadangi dabartinis EGF reglamentas pasirodė esantis pakankamai lankstus, kad jį būtų galima taikyti skirtingose darbo rinkų sistemose ir kontekstuose visoje ES;

| I. | kadangi EGF finansavo papildomas priemones be tų, kurias finansavo ESF, ir išmokas, skiriamas mokymo ir perkvalifikavimo metu; |
| --- | --- |

I.

kadangi EGF finansavo papildomas priemones be tų, kurias finansavo ESF, ir išmokas, skiriamas mokymo ir perkvalifikavimo metu;

| 1. | primena, kad EGF buvo įkurtas siekiant parodyti Europos solidarumą su darbuotojais, nukentėjusiais nuo masinio etatų mažinimo dėl globalizacijos, ir kad pagal ekonomikos atkūrimo planą 2009 m. jo įgaliojimai buvo pratęsti, kad apimtų atleidimus iš darbo dar ir dėl finansinės ir ekonominės krizės; |
| --- | --- |

1.

primena, kad EGF buvo įkurtas siekiant parodyti Europos solidarumą su darbuotojais, nukentėjusiais nuo masinio etatų mažinimo dėl globalizacijos, ir kad pagal ekonomikos atkūrimo planą 2009 m. jo įgaliojimai buvo pratęsti, kad apimtų atleidimus iš darbo dar ir dėl finansinės ir ekonominės krizės;

| 2. | pripažįsta EGF kaip skubios intervencijos priemonės su apribota taikymo sritimi, t. y. aktyvių darbo rinkos priemonių, skirtų padėti darbą praradusiesiems iš naujo integruotis į darbo rinką, bendras finansavimas, papildomą naudą; taip pat pabrėžia, kad ateityje daugiausia dėmesio reikėtų skirti tvariai darbo rinkos politikai; ragina valstybes nares naudotis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu siekiant įgyvendinti Europos tikslus ir skatinti naujus gebėjimus, įskaitant gebėjimus, reikalingus naujoms tvarioms ekologiškoms aukštos kokybės darbo vietoms; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta EGF kaip skubios intervencijos priemonės su apribota taikymo sritimi, t. y. aktyvių darbo rinkos priemonių, skirtų padėti darbą praradusiesiems iš naujo integruotis į darbo rinką, bendras finansavimas, papildomą naudą; taip pat pabrėžia, kad ateityje daugiausia dėmesio reikėtų skirti tvariai darbo rinkos politikai; ragina valstybes nares naudotis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu siekiant įgyvendinti Europos tikslus ir skatinti naujus gebėjimus, įskaitant gebėjimus, reikalingus naujoms tvarioms ekologiškoms aukštos kokybės darbo vietoms;

| 3. | džiaugiasi, kad EGF sugebėjo suteikti paramą apie 10 proc. visų 2009–2010 m. laikotarpiu atleistų darbuotojų ES, ir primena, kad 2009 m. 40 proc. darbuotojų, kuriems EGF skyrė paramą, vėl sėkmingai integravosi į darbo rinką nepaisant finansinės ir ekonominės krizės neigiamo poveikio darbo rinkoms; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi, kad EGF sugebėjo suteikti paramą apie 10 proc. visų 2009–2010 m. laikotarpiu atleistų darbuotojų ES, ir primena, kad 2009 m. 40 proc. darbuotojų, kuriems EGF skyrė paramą, vėl sėkmingai integravosi į darbo rinką nepaisant finansinės ir ekonominės krizės neigiamo poveikio darbo rinkoms;

| 4. | pritaria Komisijos pasiūlymui išlaikyti EGF pasibaigus dabartinei daugiametei finansinei programai ir prašo skubiai paaiškinti ūkininkų ir dirbančiųjų pagal terminuotas sutartis padėtį; |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos pasiūlymui išlaikyti EGF pasibaigus dabartinei daugiametei finansinei programai ir prašo skubiai paaiškinti ūkininkų ir dirbančiųjų pagal terminuotas sutartis padėtį;

| 5. | ragina atnaujintą EGF glaudžiai susieti su Europos restruktūrizavimo sistema, nes tai reikalinga pereinamojo laikotarpio procesui numatyti ir valdyti; |
| --- | --- |

5.

ragina atnaujintą EGF glaudžiai susieti su Europos restruktūrizavimo sistema, nes tai reikalinga pereinamojo laikotarpio procesui numatyti ir valdyti;

| 6. | mano, kad didžiausia atnaujinto EGF papildoma nauda būtų efektyvi pagalba, skirta darbuotojų mokymui ir perkvalifikavimui, siekiant padėti jiems vėl rasti darbą esant sudėtingai darbo rinkos padėčiai dėl nenumatyto įmonių arba sektorių restruktūrizavimo, kuris lemia arba padidina darbo įgūdžių neatitikimą; pabrėžia, kad tokia priemonė naudingai papildytų ESF finansuojamas priemones, kuriomis visų pirma siekiama padėti prisitaikyti prie globalių iššūkių, ir prisidėtų prie tvaraus ekonomikos augimo; be to, pabrėžia, kad, viena vertus, šia priemone būtų užtikrintas ES solidarumas su darbuotojais, nukentėjusiais nuo neigiamų restruktūrizavimo padarinių, ir, kita vertus, visos valstybės narės galėtų pasinaudoti laiku suteikta, tikslinga ir pritaikyta pagalba, kad išvengtų ilgalaikio nedarbo; |
| --- | --- |

6.

mano, kad didžiausia atnaujinto EGF papildoma nauda būtų efektyvi pagalba, skirta darbuotojų mokymui ir perkvalifikavimui, siekiant padėti jiems vėl rasti darbą esant sudėtingai darbo rinkos padėčiai dėl nenumatyto įmonių arba sektorių restruktūrizavimo, kuris lemia arba padidina darbo įgūdžių neatitikimą; pabrėžia, kad tokia priemonė naudingai papildytų ESF finansuojamas priemones, kuriomis visų pirma siekiama padėti prisitaikyti prie globalių iššūkių, ir prisidėtų prie tvaraus ekonomikos augimo; be to, pabrėžia, kad, viena vertus, šia priemone būtų užtikrintas ES solidarumas su darbuotojais, nukentėjusiais nuo neigiamų restruktūrizavimo padarinių, ir, kita vertus, visos valstybės narės galėtų pasinaudoti laiku suteikta, tikslinga ir pritaikyta pagalba, kad išvengtų ilgalaikio nedarbo;

| 7. | mano, kad pagrindiniai ateities uždaviniai yra numatyti greitesnio pagalbos teikimo procedūras, kad būtų galima veiksmingiau ir greičiau pasinaudoti EGF lėšomis; |
| --- | --- |

7.

mano, kad pagrindiniai ateities uždaviniai yra numatyti greitesnio pagalbos teikimo procedūras, kad būtų galima veiksmingiau ir greičiau pasinaudoti EGF lėšomis;

| 8. | atsižvelgia į Komisijos pastangas pristatyti įgyvendinamus sprendimus, kaip paraiškų teikimo ir lėšų panaudojimo procedūros terminus sutrumpinti iki ne daugiau kaip šešių mėnesių nuo paraiškos pateikimo dienos iki pinigų pervedimo valstybei narei, vadovaujantis teisėkūros ir biudžeto procedūromis, kurios šiuo metu taikomos EGF; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad per ketverius fondo veiklos metus padaryta nedidelė pažanga, ir ragina valstybes nares pagreitinti jo veiklos procesą sutelkiant priemonių finansavimą į laikotarpio pradžią, bet neapsunkinant biudžeto sunkumų turinčių valstybių narių; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgia į Komisijos pastangas pristatyti įgyvendinamus sprendimus, kaip paraiškų teikimo ir lėšų panaudojimo procedūros terminus sutrumpinti iki ne daugiau kaip šešių mėnesių nuo paraiškos pateikimo dienos iki pinigų pervedimo valstybei narei, vadovaujantis teisėkūros ir biudžeto procedūromis, kurios šiuo metu taikomos EGF; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad per ketverius fondo veiklos metus padaryta nedidelė pažanga, ir ragina valstybes nares pagreitinti jo veiklos procesą sutelkiant priemonių finansavimą į laikotarpio pradžią, bet neapsunkinant biudžeto sunkumų turinčių valstybių narių;

| 9. | primygtinai prašo, kad būsimasis EGF, atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ uždavinius, daug dėmesio skirtų inovacijoms, ir prašo Komisijos pateikti pasiūlymų, pagal kuriuos vietinė, regioninė arba nacionalinė krizė, lemianti didelius darbo vietų praradimus, galėtų būti aptarta ir EGF plotmėje; |
| --- | --- |

9.

primygtinai prašo, kad būsimasis EGF, atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ uždavinius, daug dėmesio skirtų inovacijoms, ir prašo Komisijos pateikti pasiūlymų, pagal kuriuos vietinė, regioninė arba nacionalinė krizė, lemianti didelius darbo vietų praradimus, galėtų būti aptarta ir EGF plotmėje;

| 10. | pabrėžia, kad Komisija turi užtikrinti priemonių nuoseklumą ir atitiktį strategijos „Europa 2020“ uždaviniams ir panaudoti dalį savo techninės pagalbos biudžeto pažangiausios praktikos ir abipusio mokymosi skatinimui ir sklaidai tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad Komisija turi užtikrinti priemonių nuoseklumą ir atitiktį strategijos „Europa 2020“ uždaviniams ir panaudoti dalį savo techninės pagalbos biudžeto pažangiausios praktikos ir abipusio mokymosi skatinimui ir sklaidai tarp valstybių narių;

| 11. | ragina Komisiją užtikrinti, kad EGF pagalba būtų suderinta su veiksmais, taikomais įmonėms ir sektoriams pagal ES konkurencijos taisykles ir pramonės politiką; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją užtikrinti, kad EGF pagalba būtų suderinta su veiksmais, taikomais įmonėms ir sektoriams pagal ES konkurencijos taisykles ir pramonės politiką;

| 12. | ragina tobulinti būsimojo EGF reguliavimą siekiant užtikrinti, kad šis fondas nesukeltų moralinės rizikos efekto tarptautinėms įmonėms; |
| --- | --- |

12.

ragina tobulinti būsimojo EGF reguliavimą siekiant užtikrinti, kad šis fondas nesukeltų moralinės rizikos efekto tarptautinėms įmonėms;

| 13. | mano, kad socialiniai partneriai ir vietos valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti paraiškos teikimo procedūroje ir, visų pirma, koordinuoto priemonių paketo kūrimo procese; dar kartą pabrėžia, kad socialiniai partneriai turėtų dalyvauti stebint įgyvendinimą ir vertinant pasekmes darbuotojams; |
| --- | --- |

13.

mano, kad socialiniai partneriai ir vietos valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti paraiškos teikimo procedūroje ir, visų pirma, koordinuoto priemonių paketo kūrimo procese; dar kartą pabrėžia, kad socialiniai partneriai turėtų dalyvauti stebint įgyvendinimą ir vertinant pasekmes darbuotojams;

| 14. | ragina Komisiją ištirti būdus, kaip būtų galima užtikrinti, kad grynąjį pelną uždirbančios tarptautinės kompanijos netiesiogiai nesinaudotų EGF finansavimu, siekdamos sumažinti išlaidas, susijusias su socialiniu požiūriu atsakingai vykdomu restruktūrizavimu, ir išvengti atsakomybės; ragina Komisiją sukurti ES išankstinio pakeitimų ir restruktūrizavimo planavimo ir valdymo sistemą, pagal kurią šios kompanijos būtų laikomos finansiškai atsakingomis už pakartotinio įdarbinimo priemones; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ištirti būdus, kaip būtų galima užtikrinti, kad grynąjį pelną uždirbančios tarptautinės kompanijos netiesiogiai nesinaudotų EGF finansavimu, siekdamos sumažinti išlaidas, susijusias su socialiniu požiūriu atsakingai vykdomu restruktūrizavimu, ir išvengti atsakomybės; ragina Komisiją sukurti ES išankstinio pakeitimų ir restruktūrizavimo planavimo ir valdymo sistemą, pagal kurią šios kompanijos būtų laikomos finansiškai atsakingomis už pakartotinio įdarbinimo priemones;

| 15. | ragina Komisiją nustatyti priežastis, kodėl kai kurios valstybės narės dar nepasinaudojo EGF parama, nors jose ir vyko masinis etatų mažinimas, ir siūlyti atitinkamus sprendimus siekiant užtikrinti, kad EGF finansavimas būtų paskirstomas vadovaujantis Sąjungos uždaviniu skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą (ES sutarties 3 straipsnis); |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją nustatyti priežastis, kodėl kai kurios valstybės narės dar nepasinaudojo EGF parama, nors jose ir vyko masinis etatų mažinimas, ir siūlyti atitinkamus sprendimus siekiant užtikrinti, kad EGF finansavimas būtų paskirstomas vadovaujantis Sąjungos uždaviniu skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą (ES sutarties 3 straipsnis);

| 16. | pabrėžia, kad EGF turėtų ir toliau finansuoti tik tas aktyvias darbo rinkos priemonės, kurios masinio etatų mažinimo atveju papildo pagal nacionalinius įstatymus numatytas priemones; taip pat siūlo, kad ateityje EGF remiamos išmokos visada būtų susietos su mokymo ir perkvalifikavimo priemonėmis, kurias taip pat finansuoja EGF, ir nepakeistų išmokų, numatytų pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę arba kolektyvinius susitarimus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad EGF turėtų ir toliau finansuoti tik tas aktyvias darbo rinkos priemonės, kurios masinio etatų mažinimo atveju papildo pagal nacionalinius įstatymus numatytas priemones; taip pat siūlo, kad ateityje EGF remiamos išmokos visada būtų susietos su mokymo ir perkvalifikavimo priemonėmis, kurias taip pat finansuoja EGF, ir nepakeistų išmokų, numatytų pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę arba kolektyvinius susitarimus;

| 17. | prašo Komisijos ištirti EGF bendro finansavimo normos suderinimo su struktūriniams fondams atitinkamose valstybėse narėse taikoma norma galimybę |
| --- | --- |

17.

prašo Komisijos ištirti EGF bendro finansavimo normos suderinimo su struktūriniams fondams atitinkamose valstybėse narėse taikoma norma galimybę

| 18. | ragina paraiškose pateikti informaciją apie bendro finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

18.

ragina paraiškose pateikti informaciją apie bendro finansavimo šaltinius;

| 19. | ragina Komisiją atidžiau stebėti įgyvendinimo procesą ir užtikrinti, kad priemonių taikymo rezultatai būtų vienodai naudingi visiems darbuotojams, ir sukurti pažangiausios praktikos ir pavyzdžių duomenų bazę; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją atidžiau stebėti įgyvendinimo procesą ir užtikrinti, kad priemonių taikymo rezultatai būtų vienodai naudingi visiems darbuotojams, ir sukurti pažangiausios praktikos ir pavyzdžių duomenų bazę;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  OL L 167, 2009 6 29, p. 26.

(4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0303.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0266.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/122

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisEuropos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso įsteigimas

P7_TA(2011)0432

2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso įsteigimo

2013/C 56 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 214 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad „siekiant sukurti struktūrą jauniesiems europiečiams bendrai prisidėti prie Sąjungos humanitarinės pagalbos veiksmų, įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas“, |
| --- | --- |

A.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 214 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad „siekiant sukurti struktūrą jauniesiems europiečiams bendrai prisidėti prie Sąjungos humanitarinės pagalbos veiksmų, įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas“,

| B. | kadangi 2010 m. lapkričio 23 d. Komisija paskelbė komunikatą „Savanoriška veikla reiškiamas Europos piliečių solidarumas. Pirmieji svarstymai apie Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą“, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2010 m. lapkričio 23 d. Komisija paskelbė komunikatą „Savanoriška veikla reiškiamas Europos piliečių solidarumas. Pirmieji svarstymai apie Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą“,

| C. | kadangi 2011 m. yra Europos savanoriškos veiklos metai, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2011 m. yra Europos savanoriškos veiklos metai,

| 1. | pareiškia, kad humanitarinė veikla yra pagrindinė Europos solidarumo vertės išraiška; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad humanitarinė veikla yra pagrindinė Europos solidarumo vertės išraiška;

| 2. | pabrėžia, kad seniai puoselėjama Europos savanoriškos veiklos tradicija yra būtina mūsų bendros europinės tapatybės dalis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad seniai puoselėjama Europos savanoriškos veiklos tradicija yra būtina mūsų bendros europinės tapatybės dalis;

| 3. | pabrėžia, kad Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas suteiks papildomos naudos Europos piliečiams skatindamas aktyvų jų dalyvavimą ir prisidėdamas prie darnesnės visuomenės kūrimo; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas suteiks papildomos naudos Europos piliečiams skatindamas aktyvų jų dalyvavimą ir prisidėdamas prie darnesnės visuomenės kūrimo;

| 4. | ragina Europos Parlamentą ir Tarybą reaguojant į nelaimes nustatyti šio korpuso veiklos taisykles ir procedūras ir stengtis nedelsiant įsteigti šį korpusą; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Parlamentą ir Tarybą reaguojant į nelaimes nustatyti šio korpuso veiklos taisykles ir procedūras ir stengtis nedelsiant įsteigti šį korpusą;

| 5. | mano, kad pagrindinės savanorių tarnybos veiklos sudedamosios dalys turėtų būti savanorių paieška, atranka, mokymas ir išsiuntimas; |
| --- | --- |

5.

mano, kad pagrindinės savanorių tarnybos veiklos sudedamosios dalys turėtų būti savanorių paieška, atranka, mokymas ir išsiuntimas;

| 6. | pabrėžia, kad savanorių tarnyba turėtų veikti atsižvelgdama į paklausą ir poreikius ir kad svarbiausia turi būti užtikrinti saugumą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad savanorių tarnyba turėtų veikti atsižvelgdama į paklausą ir poreikius ir kad svarbiausia turi būti užtikrinti saugumą;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, Tarybai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, Tarybai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. rugsėjo 29 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2011)09-29(ANN1)).

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/123

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisPer karą neįgaliais tapę civiliai

P7_TA(2011)0433

2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl per karą neįgaliais tapusių civilių

2013/C 56 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Stokholmo programą, kurią 2009 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stokholmo programą, kurią 2009 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga jau seniai skatina užtikrinti tarptautinę taiką ir užkirsti kelią minų naudojimui, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga jau seniai skatina užtikrinti tarptautinę taiką ir užkirsti kelią minų naudojimui,

| B. | kadangi per karą neįgaliais tapę civiliai, nukentėjusieji nuo minų ir kitų ginklų liekanų, taip pat terorizmo valstybėse narėse bei šalyse kandidatėse aukos nuolat susiduria su sveikatos problemomis ir patiria socialinių bei ekonominių sunkumų, kuriuos reikia spręsti visapusiškai ir koordinuotai, |
| --- | --- |

B.

kadangi per karą neįgaliais tapę civiliai, nukentėjusieji nuo minų ir kitų ginklų liekanų, taip pat terorizmo valstybėse narėse bei šalyse kandidatėse aukos nuolat susiduria su sveikatos problemomis ir patiria socialinių bei ekonominių sunkumų, kuriuos reikia spręsti visapusiškai ir koordinuotai,

| 1. | mano, kad Europa, pripažindama ir atsižvelgdama į ilgalaikius terorizmo išpuolių aukų ir per karą neįgaliais tapusių civilių poreikius ir suteikdama jiems ypatingą statusą, turėtų rodyti likusiam pasauliui pavyzdį; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Europa, pripažindama ir atsižvelgdama į ilgalaikius terorizmo išpuolių aukų ir per karą neįgaliais tapusių civilių poreikius ir suteikdama jiems ypatingą statusą, turėtų rodyti likusiam pasauliui pavyzdį;

| 2. | ragina Komisiją imtis atitinkamų veiksmų, kuriais užtikrintų, kad nuolatiniai medicininiai ir socialiniai per karą neįgaliais tapusių civilių ir terorizmo aukų poreikiai Europos Sąjungoje būtų patenkinti jų nediskriminuojant, siekiant padėti tokiems asmenims savo aplinkoje gyventi kilniai; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją imtis atitinkamų veiksmų, kuriais užtikrintų, kad nuolatiniai medicininiai ir socialiniai per karą neįgaliais tapusių civilių ir terorizmo aukų poreikiai Europos Sąjungoje būtų patenkinti jų nediskriminuojant, siekiant padėti tokiems asmenims savo aplinkoje gyventi kilniai;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su jį pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su jį pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. rugsėjo 29 d. posėdžio protokolo 2 priede (P7_PV(2011)09-29(ANN2)).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienis

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/124 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/124

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisES ir Palestinos prekyba žemės ūkio produktais ir žuvininkystės produktais ***

P7_TA(2011)0396

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos interesams, sudarymo projekto (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

2013/C 56 E/18

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07770/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07770/2011),

| — | atsižvelgdamas į dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos interesams, sudarymo projektą (07769/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos interesams, sudarymo projektą (07769/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies 1 pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7–0100/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies 1 pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7–0100/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7–0300/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7–0300/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos Administracijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/125

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisES ir Meksikos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų ***

P7_TA(2011)0397

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų sudarymo projekto (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

2013/C 56 E/19

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05735/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05735/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų projektą (07158/2/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų projektą (07158/2/2009),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 8 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0067/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 8 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0067/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7–0298/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7–0298/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Meksikos Jungtinių Valstijų parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Meksikos Jungtinių Valstijų parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/125

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisES ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas ***

P7_TA(2011)0398

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

2013/C 56 E/20

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09793/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09793/2011),

| — | atsižvelgdamas į naujojo Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (09791/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujojo Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (09791/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0228/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0228/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A7–0299/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A7–0299/2011),

| 1. | pritaria Susitarimo protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Susitarimo protokolo sudarymui;

| 2. | ragina Komisiją perduoti Parlamentui Susitarimo 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, taip pat naujojo Protokolo 3 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamus kasmetinius vertinimus; ragina Komisiją palengvinti Parlamento atstovams galimybę stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto susitikimuose; ragina Komisiją paskutiniais naujojo Protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai Susitarimo visapusišką jo įgyvendinimo vertinimo ataskaitą ir netaikyti nereikalingų prieigos prie šio dokumento apribojimų; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją perduoti Parlamentui Susitarimo 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, taip pat naujojo Protokolo 3 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamus kasmetinius vertinimus; ragina Komisiją palengvinti Parlamento atstovams galimybę stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto susitikimuose; ragina Komisiją paskutiniais naujojo Protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai Susitarimo visapusišką jo įgyvendinimo vertinimo ataskaitą ir netaikyti nereikalingų prieigos prie šio dokumento apribojimų;

| 3. | ragina Komisiją ir Tarybą atsižvelgiant į jų atitinkamus įgaliojimus nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su naujuoju Protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir Tarybą atsižvelgiant į jų atitinkamus įgaliojimus nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su naujuoju Protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Žaliojo Kyšulio Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Žaliojo Kyšulio Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/126

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisEuropos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo memorandumas civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje ***

P7_TA(2011)0399

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 sudarymo projekto (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

2013/C 56 E/21

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09390/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09390/2011),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumą NAT-I-9406 (06458/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumą NAT-I-9406 (06458/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C7–0141/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C7–0141/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį, 90 straipsnio 7 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį, 90 straipsnio 7 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A7–0301/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A7–0301/2011),

| 1. | pritaria bendradarbiavimo memorandumo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendradarbiavimo memorandumo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/127

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisReglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą taikymo srities išplėtimas ***

P7_TA(2011)0400

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento projekto dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą taikymo srities išplėtimo (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP))

2013/C 56 E/22

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (17787/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (17787/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (C7-0025/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (C7-0025/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją (A7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją (A7-0077/2011),

| 1. | pritaria Tarybos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos reglamento projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/127

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisProfesionalus tarpvalstybinis grynųjų eurų vežimas kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą ***I

P7_TA(2011)0405

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (COM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

2013/C 56 E/23

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0377), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0377),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 133 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0186/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 133 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0186/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 5 d. Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 5 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0076/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 278, 2010 10 15, p. 1.

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0204

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1214/2011.)

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/128 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/128

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisDvejopo naudojimo objektai ir technologijos ***I

P7_TA(2011)0406

2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą (COM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

2013/C 56 E/24

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0854), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0854),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 133 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 133 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0062/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0062/2010),

| — | atsižvelgdamas į Reglamento (EB) Nr. 428/2009, nustatančio Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) 27 straipsnį, pagal kurį Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą, panaikinamas ir nustoja galioti nuo 2009 m. rugpjūčio 27 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamento (EB) Nr. 428/2009, nustatančio Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) 27 straipsnį, pagal kurį Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą, panaikinamas ir nustoja galioti nuo 2009 m. rugpjūčio 27 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7–0028/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7–0028/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1);

| 2. | pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos |
| --- | --- |

2.

pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. balandžio 5 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0125).

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisP7_TC1-COD(2008)0249

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1232/2011.)

---

2011 m. rugsėjo 27 d., antradienisPRIEDAS

Komisijos pareiškimas:

Komisija ketina peržiūrėti šį reglamentą ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d., visų pirma dėl galimybės pradėti taikyti bendrąjį eksporto leidimą mažos vertės kroviniams vertinimo.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl mažos vertės krovinių:

Šis reglamentas neturi poveikio nacionaliniams bendriesiems eksporto leidimams, kuriuos valstybės narės išdavė pagal Reglamento (EB) Nr. 428/2009 9 straipsnio 4 dalį.

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/130

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektas. Nuosavi ištekliai ir migracija bei pabėgėlių srautai

P7_TA(2011)0414

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto, III skirsnis – Komisija (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

2013/C 56 E/25

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2010 m. gruodžio 15 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2010 m. gruodžio 15 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektą, kurį Komisija pateikė 2011 m. birželio 17 d. (COM(2011)0375), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektą, kurį Komisija pateikė 2011 m. birželio 17 d. (COM(2011)0375),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 12 d. priimtą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto (13990/2011 – C7-0243/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 12 d. priimtą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto (13990/2011 – C7-0243/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0312/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0312/2011),

| A. | kadangi 2011 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto tikslas yra dvejopas, t. y. asignavimų pagal 3a pakategorę didinimas ir tradicinių nuosavų išteklių prognozės peržiūra, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto tikslas yra dvejopas, t. y. asignavimų pagal 3a pakategorę didinimas ir tradicinių nuosavų išteklių prognozės peržiūra,

| B. | kadangi įsipareigojimų asignavimų didinimas beveik 41,1 mln. EUR, skirtas migracijos ir pabėgėlių srautams valdyti (per agentūrą FRONTEX, Išorės sienų fondą, Europos grąžinimo fondą ir Europos pabėgėlių fondą), yra daugialypio Sąjungos atsako į politinius procesus pietinio Viduržemio jūros regiono šalyse dalis, |
| --- | --- |

B.

kadangi įsipareigojimų asignavimų didinimas beveik 41,1 mln. EUR, skirtas migracijos ir pabėgėlių srautams valdyti (per agentūrą FRONTEX, Išorės sienų fondą, Europos grąžinimo fondą ir Europos pabėgėlių fondą), yra daugialypio Sąjungos atsako į politinius procesus pietinio Viduržemio jūros regiono šalyse dalis,

| C. | kadangi įsipareigojimų asignavimų didinimas yra grynas ir atitinka naujų asignavimų naujoms užduotims principą, |
| --- | --- |

C.

kadangi įsipareigojimų asignavimų didinimas yra grynas ir atitinka naujų asignavimų naujoms užduotims principą,

| D. | kadangi siūlomas susijęs mokėjimų asignavimų didinimas 43,9 mln. EUR tapo įmanomas perskirstant nepanaudotus mokėjimus pagal biudžeto eilutę „Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – energijos tinklai“, |
| --- | --- |

D.

kadangi siūlomas susijęs mokėjimų asignavimų didinimas 43,9 mln. EUR tapo įmanomas perskirstant nepanaudotus mokėjimus pagal biudžeto eilutę „Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – energijos tinklai“,

| E. | kadangi nepanaudoti mokėjimai pagal minėtą biudžeto eilutę bus išnaudoti priėmus taisomąjį biudžetą Nr. 2/2011, taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektą ir atlikus kelis perkėlimus, |
| --- | --- |

E.

kadangi nepanaudoti mokėjimai pagal minėtą biudžeto eilutę bus išnaudoti priėmus taisomąjį biudžetą Nr. 2/2011, taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektą ir atlikus kelis perkėlimus,

| F. | kadangi visi galimi būsimi 2011 m. reikalavimai dėl išmokų turėtų būti teikiami atsižvelgiant į abiejų biudžeto valdymo institucijų priimtą bendrą pareiškimą dėl mokėjimų asignavimų, |
| --- | --- |

F.

kadangi visi galimi būsimi 2011 m. reikalavimai dėl išmokų turėtų būti teikiami atsižvelgiant į abiejų biudžeto valdymo institucijų priimtą bendrą pareiškimą dėl mokėjimų asignavimų,

| 1. | atsižvelgia į taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektą; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projektą;

| 2. | su didele nuostaba atkreipia dėmesį į Tarybos prieštaringą poziciją, nes ji taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekte patvirtino daugiau lėšų, skirtų kelioms programoms pagal 3a pakategorę, bet laikosi priešingos pozicijos dėl tų pačių priemonių 2012 finansiniais metais sumažindama asignavimus; |
| --- | --- |

2.

su didele nuostaba atkreipia dėmesį į Tarybos prieštaringą poziciją, nes ji taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekte patvirtino daugiau lėšų, skirtų kelioms programoms pagal 3a pakategorę, bet laikosi priešingos pozicijos dėl tų pačių priemonių 2012 finansiniais metais sumažindama asignavimus;

| 3. | atsižvelgdamas į tai primena, kad Sąjungos įsipareigojimų, susijusių su priemonėmis, nuoseklumas ir suderinamumas yra būtina veiksmingo ir optimalaus lėšų panaudojimo, kuris labai pageidautinas esant įtemptai ir suvaržytai biudžeto padėčiai, sąlyga; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgdamas į tai primena, kad Sąjungos įsipareigojimų, susijusių su priemonėmis, nuoseklumas ir suderinamumas yra būtina veiksmingo ir optimalaus lėšų panaudojimo, kuris labai pageidautinas esant įtemptai ir suvaržytai biudžeto padėčiai, sąlyga;

| 4. | pritaria Tarybos pozicijai dėl taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui paskelbti, kad taisomasis biudžetas Nr. 4/2011 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

pritaria Tarybos pozicijai dėl taisomojo biudžeto Nr. 4/2011 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui paskelbti, kad taisomasis biudžetas Nr. 4/2011 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 68, 2011 3 15.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/131 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/131

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Danijos paraiška „EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery“

P7_TA(2011)0415

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery“) (COM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

2013/C 56 E/26

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0421 – C7–0194/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0421 – C7–0194/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0309/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0309/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, parengė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, parengė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo papildyta: nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, kurie neteko darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo papildyta: nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, kurie neteko darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Danija kreipėsi pagalbos dėl 813 atleidimo atvejų 6 įmonėse, vykdančiose NACE 2 red. 28 skyriaus („Mašinų ir įrangos gamyba“) veiklą Danijos Vidurio Jutlandijos (DK04) NUTS II regione (pagalba teiktina 325 atvejais), |
| --- | --- |

D.

kadangi Danija kreipėsi pagalbos dėl 813 atleidimo atvejų 6 įmonėse, vykdančiose NACE 2 red. 28 skyriaus („Mašinų ir įrangos gamyba“) veiklą Danijos Vidurio Jutlandijos (DK04) NUTS II regione (pagalba teiktina 325 atvejais),

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip speciali atskira priemonė, kuriai keliami konkretūs tikslai ir kuri vadovaujasi konkrečiais nustatytais terminai, taigi fondui turi būti skiriamos atskiros lėšos: taip būtų išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip būdavo daroma anksčiau, ir galimų nesėkmių siekiant tikslų kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip speciali atskira priemonė, kuriai keliami konkretūs tikslai ir kuri vadovaujasi konkrečiais nustatytais terminai, taigi fondui turi būti skiriamos atskiros lėšos: taip būtų išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip būdavo daroma anksčiau, ir galimų nesėkmių siekiant tikslų kitose politikos srityse;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad iš taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutei 04 05 01 numatyta skirti 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad iš taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutei 04 05 01 numatyta skirti 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/725/ES.)

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/133

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Vokietijos paraiška „EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė“

P7_TA(2011)0416

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Vokietijos paraiška „EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė“) (COM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

2013/C 56 E/27

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0447 – C7–0209/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0447 – C7–0209/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0311/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0311/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, parengė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, parengė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo papildyta: nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, kurie neteko darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo papildyta: nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, kurie neteko darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Vokietija kreipėsi pagalbos dėl 778 atleidimo atvejų 5 įmonėse, vykdančiose NACE 2 red. 29 skyriaus („Variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba“) veiklą Vokietijos Arnsbergo (DEA5) ir Diuseldorfo (DEA1) NUTS II regionuose, |
| --- | --- |

D.

kadangi Vokietija kreipėsi pagalbos dėl 778 atleidimo atvejų 5 įmonėse, vykdančiose NACE 2 red. 29 skyriaus („Variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba“) veiklą Vokietijos Arnsbergo (DEA5) ir Diuseldorfo (DEA1) NUTS II regionuose,

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų teikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų teikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad taikant EGF lėšomis finansuojamas priemones turėtų būti užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad taikant EGF lėšomis finansuojamas priemones turėtų būti užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip speciali atskira priemonė, kuriai keliami konkretūs tikslai ir kuri vadovaujasi konkrečiais nustatytais terminais, taigi EGF turi būti skiriamos atskiros lėšos: taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip būdavo daroma anksčiau, ir galimų nesėkmių siekiant tikslų kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip speciali atskira priemonė, kuriai keliami konkretūs tikslai ir kuri vadovaujasi konkrečiais nustatytais terminais, taigi EGF turi būti skiriamos atskiros lėšos: taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip būdavo daroma anksčiau, ir galimų nesėkmių siekiant tikslų kitose politikos srityse;

| 6. | palankiai vertina tai, kad, kaip numatyta taisomajame biudžete Nr. 3/2011, biudžeto eilutė 04 05 01 papildyta 50 000 000 EUR suma, kuri bus panaudota šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad, kaip numatyta taisomajame biudžete Nr. 3/2011, biudžeto eilutė 04 05 01 papildyta 50 000 000 EUR suma, kuri bus panaudota šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Vokietijos paraiška „EGF/2011/003 DE/Arnsbergas ir Diuseldorfas, automobilių pramonė“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/724/ES.)

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/135

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Portugalijos paraiška „EGF/2010/026 PT/Rohde“

P7_TA(2011)0417

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška „EGF/2010/026 PT/Rohde“) (COM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

2013/C 56 E/28

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0491 – C7–0222/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0491 – C7–0222/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio nagrinėjimo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0310/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0310/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, parengė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, parengė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo papildyta: nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, kurie neteko darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo papildyta: nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, kurie neteko darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Portugalija kreipėsi pagalbos dėl 974 atleidimo atvejų vienoje įmonėje (iš jų 680 darbuotojų numatyta parama), esančioje Santa Marija Da Feira savivaldybėje, ir kadangi atleidimas paveikė ir gretimą Ovaro savivaldybę, o jos abi priklauso dviem Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) regionams: šiaurės ir vidurio Portugalijos, |
| --- | --- |

D.

kadangi Portugalija kreipėsi pagalbos dėl 974 atleidimo atvejų vienoje įmonėje (iš jų 680 darbuotojų numatyta parama), esančioje Santa Marija Da Feira savivaldybėje, ir kadangi atleidimas paveikė ir gretimą Ovaro savivaldybę, o jos abi priklauso dviem Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) regionams: šiaurės ir vidurio Portugalijos,

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai kartu teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai kartu teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų teikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų teikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad taikant EGF lėšomis finansuojamas priemones turėtų būti užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad taikant EGF lėšomis finansuojamas priemones turėtų būti užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų, kad būtų išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų, kad būtų išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų kitose politikos srityse;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad remiantis taisomuoju biudžetu Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutė 04 05 01 papildyta 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti minėtoje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad remiantis taisomuoju biudžetu Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutė 04 05 01 papildyta 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti minėtoje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška „EGF/2010/026 PT/Rohde“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/726/ES.)

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/137 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/137

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisNuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Argentinos susitarimas) ***

P7_TA(2011)0418

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

2013/C 56 E/29

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06609/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06609/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (06610/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (06610/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0104/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0104/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0297/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0297/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Argentinos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Argentinos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/138 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/138

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisNuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Australijos susitarimas) ***

P7_TA(2011)0419

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

2013/C 56 E/30

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06603/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06603/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (06604/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (06604/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0144/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0144/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0296/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0296/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Australijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Australijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/139

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisNuolaidų pakeitimai Bulgarijos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (ES ir Naujosios Zelandijos susitarimas) ***

P7_TA(2011)0420

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

2013/C 56 E/31

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06536/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06536/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (06537/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (06537/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0106/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0106/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0295/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0295/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Naujosios Zelandijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Naujosios Zelandijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/139

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisBiudžeto būklės priežiūra ir ekonominės politikos priežiūra bei koordinavimas ***I

P7_TA(2011)0421

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

2013/C 56 E/32

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0526), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0526),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 121 straipsnio 6 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 121 straipsnio 6 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0300/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0178/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0178/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2);

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. birželio 23 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0291).

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0280

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1175/2011.)

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/140 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/140

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisBiudžeto priežiūra euro zonoje ***I

P7_TA(2011)0422

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

2013/C 56 E/33

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0524), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0524),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 121 ir 126 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0298/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 121 ir 126 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0298/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0180/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0180/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3);

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridedamą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridedamą prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  OL C 218, 2011 7 23, p. 46.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. birželio 23 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0290).

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0278

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1173/2011.)

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPRIEDAS

Komisijos pareiškimas

Iki 2011 m. pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai ketina pateikti ataskaitą dėl bendro Europos obligacijų (Europos vertybinių popierių) leidimo pagal bendrąją ir individualiąją atsakomybę sistemos sukūrimo pagal Reglamento dėl biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje 13 straipsnio 5 dalį. Šiuo Europos vertybinių popierių leidimu turėtų būti siekiama stiprinti fiskalinę drausmę ir didinti euro zonos rinkų stabilumą, taip pat pasinaudojant likvidumo padidėjimu užtikrinti, kad valstybės narės, kurių kredito standartai aukščiausi, nenukentėtų nuo didesnių palūkanų. Prireikus kartu su pranešimu bus pateikiami teisėkūros pasiūlymai.

Rengdama savo pirmą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl šio reglamento taikymo kaip numatyta 13 straipsnyje, Komisija ketina peržiūrėti Europos stabilumo mechanizmą ir Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę pakeisiančių mechanizmų veikimą ataskaitiniu laikotarpiu. Šioje peržiūroje bus įvertintas šio mechanizmo indėlis išsaugant visos euro zonos finansinį stabilumą, sustiprinant valstybių narių biudžetinę drausmę ir pagerinant ekonominę valdyseną bei koordinavimą ES lygmeniu. Taip pat bus įvertintas šį mechanizmą reglamentuojančio institucinio susitarimo veiksmingumas, taip pat įvertinta galima nauda įvairių institucinių susitarimų veiksmingumui, efektyvumui ir atskaitomybei.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/142

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisVykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ***I

P7_TA(2011)0423

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

2013/C 56 E/34

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0525), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0525),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 121 straipsnio 6 dalį ir 136 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0299/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 121 straipsnio 6 dalį ir 136 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0299/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0182/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0182/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3);

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  OL C 218, 2011 7 23, p. 53.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. birželio 23 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0292).

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0279

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1174/2011.)

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/143 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/143

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisMakroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ***I

P7_TA(2011)0424

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

2013/C 56 E/35

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0527), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0527),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 121 straipsnio 6 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0301/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 121 straipsnio 6 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0301/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2)

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0183/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0183/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją (3);

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridedamą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridedamą prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  OL C 218, 2011 7 23, p. 53.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. birželio 23 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0287).

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0281

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011.)

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPRIEDAS

Komisijos pareiškimas

Komisija palankiai vertina tai, kad buvo priimtas Reglamentas dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo. Reglamente pripažįstama, kad politikos iššūkių pobūdis, svarba ir skubumas kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje gali labai skirtis, o atsižvelgiant į su reikalingu koregavimu susijusius pavojus ir koregavimo mastą, ypač skubiai politikos veiksmų reikia imtis tose valstybėse narėse, kuriose nuolat yra didelis einamosios sąskaitos deficitas ir sumažėjęs konkurencingumas. Jame taip pat pripažįstama, kad valstybėse narėse, kuriose yra dideli einamosios sąskaitos perviršiai, politika turėtų būti siekiama nustatyti ir įgyvendinti priemones, padedančias stiprinti jų vidaus paklausą ir išplėsti ekonomikos augimo potencialą. Įgyvendinimo reglamente Komisija visapusiškai įsipareigojo laikytis šio požiūrio ir užtikrinti, kad makroekonominė priežiūra būtų vykdoma šalyse, kuriose yra einamosios sąskaitos deficitas ir perviršiai, tinkamai diferencijuojant pagal atsakomųjų politikos priemonių skubumą ir reikalingų taisomųjų veiksmų rūšį.

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/144 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/144

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPerviršinio deficito procedūros įgyvendinimas *

P7_TA(2011)0425

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

2013/C 56 E/36

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0522), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0522),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 14 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0396/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 14 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0396/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0179/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0179/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais (2); |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais (2);

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. birželio 23 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0288).

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisP7_TC1-CNS(2010)0276

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. rugsėjo 28 d., siekiant priimti Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 14 dalies antrą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę (2),

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  , turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  , turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams;

| (2) | iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3), 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto (5). 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“; |
| --- | --- |

(2)

iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3), 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto (5). 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“;

| (3) | Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi
  ir tvarūs
  valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris grindžiamas finansiniu stabilumu ir sudaro sąlygas kurti naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

(3)

Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi
  ir tvarūs
  valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris grindžiamas finansiniu stabilumu ir sudaro sąlygas kurti naujas darbo vietas;

| (4) | reikia tobulinti bendrą ekonomikos valdymo sistemą,
  įskaitant geresnę
  biudžeto priežiūrą, atsižvelgiant į ▐ pasiektą aukštą ekonomikos integracijos
  tarp Europos Sąjungos valstybių narių
  lygį,
  ypač euro zonoje
  ; |
| --- | --- |

(4)

reikia tobulinti bendrą ekonomikos valdymo sistemą,
  įskaitant geresnę
  biudžeto priežiūrą, atsižvelgiant į ▐ pasiektą aukštą ekonomikos integracijos
  tarp Europos Sąjungos valstybių narių
  lygį,
  ypač euro zonoje
  ;

| (4a) | pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, taip pat turėtų būti paremta veiksminga valdžios sektoriaus perviršinio deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo sistema, minimaliais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą; |
| --- | --- |

(4a)

pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, taip pat turėtų būti paremta veiksminga valdžios sektoriaus perviršinio deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo sistema, minimaliais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą;

| (4b) | dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi; |
| --- | --- |

(4b)

dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi;

| (4c) | Stabilumo ir augimo paktas bei išsami ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti ir palaikyti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Dėl skirtingų aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys; |
| --- | --- |

(4c)

Stabilumo ir augimo paktas bei išsami ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti ir palaikyti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Dėl skirtingų aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys;

| (4d) | ekonominis valdymas turėtų būti vykdomas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Nors ir pripažindamas, kad šio dialogo, kuriame dalyvautų Europos Parlamentas, šalys yra Europos institucijos ir jų atstovai, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai taikomas Tarybos sprendimas grindžiamas SESV 126 straipsnio 6 dalimi, Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, įspėjimas pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ar sprendimą priimtą pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį, dalyvauti keičiantis nuomonėmis. Valstybės narės dalyvavimas nėra privalomas; |
| --- | --- |

(4d)

ekonominis valdymas turėtų būti vykdomas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Nors ir pripažindamas, kad šio dialogo, kuriame dalyvautų Europos Parlamentas, šalys yra Europos institucijos ir jų atstovai, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai taikomas Tarybos sprendimas grindžiamas SESV 126 straipsnio 6 dalimi, Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, įspėjimas pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ar sprendimą priimtą pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį, dalyvauti keičiantis nuomonėmis. Valstybės narės dalyvavimas nėra privalomas;

| (4e) | atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir į padarytas klaidas, reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką, taip pat griežtesnės nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos Sąjungos lygmeniu sistema; |
| --- | --- |

(4e)

atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir į padarytas klaidas, reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką, taip pat griežtesnės nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos Sąjungos lygmeniu sistema;

| (4f) | Komisija ir Taryba, tinkamai taikydamos šį reglamentą, turėtų atsižvelgti į visus susijusius veiksnius ir atitinkamų valstybių narių ekonomikos bei biudžeto padėtį; |
| --- | --- |

(4f)

Komisija ir Taryba, tinkamai taikydamos šį reglamentą, turėtų atsižvelgti į visus susijusius veiksnius ir atitinkamų valstybių narių ekonomikos bei biudžeto padėtį;

| (5) | reikėtų stiprinti biudžetinės drausmės taisykles, visų pirma gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiui ir pokyčiams bei bendram tvarumui.
  Taip pat turėtų būti stiprinamos atitikties šioms taisyklėms ir jų vykdymo užtikrinimo sistemos; |
| --- | --- |

(5)

reikėtų stiprinti biudžetinės drausmės taisykles, visų pirma gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiui ir pokyčiams bei bendram tvarumui.
  Taip pat turėtų būti stiprinamos atitikties šioms taisyklėms ir jų vykdymo užtikrinimo sistemos;

| (5a) | Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintos priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais; |
| --- | --- |

(5a)

Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintos priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais;

| (6) | įgyvendinant esamą perviršinio deficito procedūrą remiantis tiek deficito kriterijumi, tiek skolos kriterijumi, ▐
  reikalingas skaitinis lyginamasis dydis, kurį taikant būtų atsižvelgiama į veiklos ciklą ir
  pagal kurį būtų vertinama, ar valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės.
  Siekiant valstybėms narėms, kurioms šio reglamento priėmimo dieną taikoma perviršinio deficito procedūra, leisti taikyti savo politiką dėl skolos mažinimo skaitinio lyginamojo dydžio, turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis. Tai taip pat turėtų būti taikoma toms valstybėms narėms, kurioms taikoma Europos Sąjungos / Tarptautinio valiutos fondo koregavimo programa; |
| --- | --- |

(6)

įgyvendinant esamą perviršinio deficito procedūrą remiantis tiek deficito kriterijumi, tiek skolos kriterijumi, ▐
  reikalingas skaitinis lyginamasis dydis, kurį taikant būtų atsižvelgiama į veiklos ciklą ir
  pagal kurį būtų vertinama, ar valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės.
  Siekiant valstybėms narėms, kurioms šio reglamento priėmimo dieną taikoma perviršinio deficito procedūra, leisti taikyti savo politiką dėl skolos mažinimo skaitinio lyginamojo dydžio, turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis. Tai taip pat turėtų būti taikoma toms valstybėms narėms, kurioms taikoma Europos Sąjungos / Tarptautinio valiutos fondo koregavimo programa;

| (7) | ▐
  sprendimui, kad
  susidaręs perviršinis deficitas,
  priimti neturėtų užtekti vien to,
  kad nesilaikoma
  skolos mažinimo
  skaitinio lyginamojo dydžio,
  šį sprendimą priimant
  reikėtų atsižvelgti į visus kitus svarbius veiksnius, nurodytus Komisijos pranešime pagal
  SESV
  126 straipsnio 3 dalį.
  Visų pirma gali pakakti įvertinti ciklo ir atsargų srautų koregavimo sudėties poveikį skolos pokyčiams, kad sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo nebūtų priimtas remiantis skolos kriterijumi; |
| --- | --- |

(7)

▐
  sprendimui, kad
  susidaręs perviršinis deficitas,
  priimti neturėtų užtekti vien to,
  kad nesilaikoma
  skolos mažinimo
  skaitinio lyginamojo dydžio,
  šį sprendimą priimant
  reikėtų atsižvelgti į visus kitus svarbius veiksnius, nurodytus Komisijos pranešime pagal
  SESV
  126 straipsnio 3 dalį.
  Visų pirma gali pakakti įvertinti ciklo ir atsargų srautų koregavimo sudėties poveikį skolos pokyčiams, kad sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo nebūtų priimtas remiantis skolos kriterijumi;

| (8) | kai remiantis deficito kriterijumi priimamas sprendimas, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, ir visais to sprendimo priėmimo etapais reikia remtis visais svarbiais veiksniais, nurodytais Komisijos pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, jeigu valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu neviršija pamatinės vertės; |
| --- | --- |

(8)

kai remiantis deficito kriterijumi priimamas sprendimas, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, ir visais to sprendimo priėmimo etapais reikia remtis visais svarbiais veiksniais, nurodytais Komisijos pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, jeigu valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu neviršija pamatinės vertės;

| (8a) | atsižvelgiant į sistemines pensijų reformas, kaip į vieną iš svarbių veiksnių, visų pirma reikėtų įsitikinti, ar jos didina visos pensijų sistemos ilgalaikį tvarumą nedidindamos pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei; |
| --- | --- |

(8a)

atsižvelgiant į sistemines pensijų reformas, kaip į vieną iš svarbių veiksnių, visų pirma reikėtų įsitikinti, ar jos didina visos pensijų sistemos ilgalaikį tvarumą nedidindamos pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei;

| (9) | Komisijos pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį turėtų būti tinkamai atsižvelgta į nacionalinės fiskalinės sistemos kokybę, nes ji labai svarbi užtikrinant fiskalinį konsolidavimą ir viešųjų finansų tvarumą.
  Be kita ko, reikėtų atsižvelgti į reikalavimų, nustatytų Tarybos direktyvoje [dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms taikomų būtiniausių reikalavimų], taip pat kitų sutartų pageidautinų fiskalinės drausmės reikalavimų laikymąsi; |
| --- | --- |

(9)

Komisijos pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį turėtų būti tinkamai atsižvelgta į nacionalinės fiskalinės sistemos kokybę, nes ji labai svarbi užtikrinant fiskalinį konsolidavimą ir viešųjų finansų tvarumą.
  Be kita ko, reikėtų atsižvelgti į reikalavimų, nustatytų Tarybos direktyvoje [dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms taikomų būtiniausių reikalavimų], taip pat kitų sutartų pageidautinų fiskalinės drausmės reikalavimų laikymąsi;

| (10) | kad būtų lengviau stebėti, kaip laikomasi Tarybos rekomendacijų ir įspėjimų ištaisyti perviršinio deficito padėtį, reikia, kad juose būtų nurodyti metiniai biudžeto tikslai, atitinkantys reikalaujamą pagal ciklą pakoreguotą fiskalinį pagerėjimą, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.
  Šiuo atveju 0,5 proc. BVP metinis lyginamasis dydis turėtų būti suprantamas kaip pamatinis metinis vidurkis; |
| --- | --- |

(10)

kad būtų lengviau stebėti, kaip laikomasi Tarybos rekomendacijų ir įspėjimų ištaisyti perviršinio deficito padėtį, reikia, kad juose būtų nurodyti metiniai biudžeto tikslai, atitinkantys reikalaujamą pagal ciklą pakoreguotą fiskalinį pagerėjimą, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.
  Šiuo atveju 0,5 proc. BVP metinis lyginamasis dydis turėtų būti suprantamas kaip pamatinis metinis vidurkis;

| (11) | vertinant veiksmingas priemones bus naudinga, jei bus atsižvelgiama į tai, kaip laikomasi valdžios sektoriaus išlaidų tikslų ir kaip įgyvendinamos planuotos konkrečios su pajamomis susijusios priemonės; |
| --- | --- |

(11)

vertinant veiksmingas priemones bus naudinga, jei bus atsižvelgiama į tai, kaip laikomasi valdžios sektoriaus išlaidų tikslų ir kaip įgyvendinamos planuotos konkrečios su pajamomis susijusios priemonės;

| (12) | vertinant, ar pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą, reikėtų ypač atsižvelgti į
  didelius ekonomikos nuosmukius euro zonoje arba visoje ES, jei tai nekeltų pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  ; |
| --- | --- |

(12)

vertinant, ar pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą, reikėtų ypač atsižvelgti į
  didelius ekonomikos nuosmukius euro zonoje arba visoje ES, jei tai nekeltų pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  ;

| (13) | tikslinga pagerinti SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytų finansinių poveikio priemonių taikymą, kad jos būtų reali paskata laikytis pagal 126 straipsnio 9 dalį pateiktų įspėjimų; |
| --- | --- |

(13)

tikslinga pagerinti SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytų finansinių poveikio priemonių taikymą, kad jos būtų reali paskata laikytis pagal 126 straipsnio 9 dalį pateiktų įspėjimų;

| (14) | siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, reikėtų pagal SESV 136 straipsnį nustatyti taisyklėmis grįstas poveikio priemones, kuriomis būtų užtikrinami sąžiningi, laiku taikomi ir veiksmingi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių laikymosi mechanizmai; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, reikėtų pagal SESV 136 straipsnį nustatyti taisyklėmis grįstas poveikio priemones, kuriomis būtų užtikrinami sąžiningi, laiku taikomi ir veiksmingi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių laikymosi mechanizmai;

| (14a) | surinktos baudos turėtų būti skiriamos stabilumo mechanizmams, skirtiems finansinei paramai teikti, kuriuos sukūrė valstybės narės, kurių valiuta yra euro, siekdamos užtikrinti visos euro zonos stabilumą; |
| --- | --- |

(14a)

surinktos baudos turėtų būti skiriamos stabilumo mechanizmams, skirtiems finansinei paramai teikti, kuriuos sukūrė valstybės narės, kurių valiuta yra euro, siekdamos užtikrinti visos euro zonos stabilumą;

| (15) | Reglamento (EB) Nr. 1467/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują SESV straipsnių numeraciją ir į tai, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr.
  3605/93
  pakeistas 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (6); |
| --- | --- |

(15)

Reglamento (EB) Nr. 1467/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują SESV straipsnių numeraciją ir į tai, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr.
  3605/93
  pakeistas 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (6);

| (16) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(16)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis

  1.   Šiame reglamente išdėstytos nuostatos, skirtos
  perviršinio deficito procedūrai paspartinti ir paaiškinti
  .
  Perviršinio deficito procedūros tikslas
  – neleisti susidaryti perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau jį panaikinti tikrinant, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus.
  2.   Šiame reglamente „dalyvaujančios valstybės narės“ – valstybės narės, kurių valiuta yra euro“. |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Šiame reglamente išdėstytos nuostatos, skirtos
  perviršinio deficito procedūrai paspartinti ir paaiškinti
  .
  Perviršinio deficito procedūros tikslas
  – neleisti susidaryti perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau jį panaikinti tikrinant, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus.

2.   Šiame reglamente „dalyvaujančios valstybės narės“ – valstybės narės, kurių valiuta yra euro“.

| 2. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „1.   Nurodytą vertę viršijantis valdžios sektoriaus deficitas yra laikomas išimtiniu pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  126 straipsnio 2 dalies a punkto antrąją įtrauką tais atvejais, kai jis susidaro dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį šalies valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio.“ |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Nurodytą vertę viršijantis valdžios sektoriaus deficitas yra laikomas išimtiniu pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  126 straipsnio 2 dalies a punkto antrąją įtrauką tais atvejais, kai jis susidaro dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį šalies valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio.“

| b) | Įterpiama ▐
  ši
  dalis:
  „1a.   Kai jis viršija pamatinę vertę, pagal SESV 126 straipsnio 2 dalies b punktą laikoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte,
  vidutiniškai
  mažėjo ▐ viena dvidešimtąja per metus
  , kuri yra etalonas, remiantis pokyčiais per pastaruosius trejus metus, kurių duomenimis galima naudotis
  .
  Reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenimis galima naudotis. Trejų metų laikotarpiu po perviršinio deficito pašalinimo laikoma, kad valstybė narė, kuriai
  [šio reglamento
  priėmimo
  dieną – įrašyti]
  taikoma perviršinio deficito procedūra, yra įvykdžiusi reikalavimą pagal skolos kriterijų, jei atitinkamos valstybės narės daroma pažanga siekiant laikytis reikalavimo yra pakankama atsižvelgiant į Tarybos priimtoje nuomonėje dėl stabilumo ar konvergencijos programos pateiktus vertinimus.




  Taikant skolos koregavimo lyginamąjį dydį turėtų būti atsižvelgiama į ciklo poveikį skolos mažinimo tempui.“; |
| --- | --- |

b)

Įterpiama ▐
  ši
  dalis:

„1a.   Kai jis viršija pamatinę vertę, pagal SESV 126 straipsnio 2 dalies b punktą laikoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte,
  vidutiniškai
  mažėjo ▐ viena dvidešimtąja per metus
  , kuri yra etalonas, remiantis pokyčiais per pastaruosius trejus metus, kurių duomenimis galima naudotis
  .
  Reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenimis galima naudotis. Trejų metų laikotarpiu po perviršinio deficito pašalinimo laikoma, kad valstybė narė, kuriai
  [šio reglamento
  priėmimo
  dieną – įrašyti]
  taikoma perviršinio deficito procedūra, yra įvykdžiusi reikalavimą pagal skolos kriterijų, jei atitinkamos valstybės narės daroma pažanga siekiant laikytis reikalavimo yra pakankama atsižvelgiant į Tarybos priimtoje nuomonėje dėl stabilumo ar konvergencijos programos pateiktus vertinimus.

Taikant skolos koregavimo lyginamąjį dydį turėtų būti atsižvelgiama į ciklo poveikį skolos mažinimo tempui.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Rengdama pranešimą pagal
  SESV
  126 straipsnio 3 dalį, Komisija atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, kaip nurodyta tame straipsnyje
  , jeigu šie veiksniai daro didelį poveikį vertinant susijusios valstybės narės atitiktį deficito ir skolos kriterijams
  . Komisijos pranešime turi būti tinkamai atspindėta:






  — | vidutinės trukmės ekonomikos būklės pokyčiai, ypač augimo potencialas,
  įskaitant įvairius darbo sektoriaus, kapitalo sankaupos ir bendro gamyklų produktyvumo įnašus, ciklo pokyčiai ir privačiojo sektoriaus grynųjų santaupų padėtis
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Rengdama pranešimą pagal
  SESV
  126 straipsnio 3 dalį, Komisija atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, kaip nurodyta tame straipsnyje
  , jeigu šie veiksniai daro didelį poveikį vertinant susijusios valstybės narės atitiktį deficito ir skolos kriterijams
  . Komisijos pranešime turi būti tinkamai atspindėta:

—

vidutinės trukmės ekonomikos būklės pokyčiai, ypač augimo potencialas,
  įskaitant įvairius darbo sektoriaus, kapitalo sankaupos ir bendro gamyklų produktyvumo įnašus, ciklo pokyčiai ir privačiojo sektoriaus grynųjų santaupų padėtis
  ;

| — | vidutinės trukmės biudžeto būklės pokyčiai (ypač
  pertvarkymų siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo užfiksuoti rezultatai, pirminio balanso lygis ir pirminių išlaidų, tiek einamųjų išlaidų, tiek kapitalo išlaidų, pokyčiai,
  politikos ▐ įgyvendinimas
  perviršinio makroekonominio disbalanso prevencijos ir pašalinimo srityje, politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į
  bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją ▐ ir bendra valstybės finansų kokybė,
  ypač nacionalinių
  biudžeto
  sistemų veiksmingumas
  ; |
| --- | --- |

—

vidutinės trukmės biudžeto būklės pokyčiai (ypač
  pertvarkymų siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo užfiksuoti rezultatai, pirminio balanso lygis ir pirminių išlaidų, tiek einamųjų išlaidų, tiek kapitalo išlaidų, pokyčiai,
  politikos ▐ įgyvendinimas
  perviršinio makroekonominio disbalanso prevencijos ir pašalinimo srityje, politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į
  bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją ▐ ir bendra valstybės finansų kokybė,
  ypač nacionalinių
  biudžeto
  sistemų veiksmingumas
  ;

| — | pranešime taip pat analizuojami ▐ vidutinės trukmės
  valdžios sektoriaus
  skolos būklės pokyčiai,
  jos dinamika ir tvarumas
  (visų pirma, ▐
  rizikos veiksniai
  , įskaitant skolos grąžinimo terminą ir skolos valiutą, atsargų ir srautų
  koregavimą ir struktūrą
  , sukauptus rezervus ir kitą
  finansinį
  turtą; garantijas, ypač susijusias su finansų sektoriumi;
  taip pat
  dėl visuomenės senėjimo ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimų atsirandančius ▐
  visus
  numanomus įsipareigojimus tiek, kiek tai gali tapti neapibrėžtaisiais numanomais valdžios sektoriaus įsipareigojimais); |
| --- | --- |

—

pranešime taip pat analizuojami ▐ vidutinės trukmės
  valdžios sektoriaus
  skolos būklės pokyčiai,
  jos dinamika ir tvarumas
  (visų pirma, ▐
  rizikos veiksniai
  , įskaitant skolos grąžinimo terminą ir skolos valiutą, atsargų ir srautų
  koregavimą ir struktūrą
  , sukauptus rezervus ir kitą
  finansinį
  turtą; garantijas, ypač susijusias su finansų sektoriumi;
  taip pat
  dėl visuomenės senėjimo ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimų atsirandančius ▐
  visus
  numanomus įsipareigojimus tiek, kiek tai gali tapti neapibrėžtaisiais numanomais valdžios sektoriaus įsipareigojimais);

| — | be to, Komisija skiria pakankamą
  ir aiškų
  dėmesį kitiems veiksniams, kurie, atitinkamos valstybės narės manymu, yra svarbūs siekiant visapusiškai ▐ įvertinti
  atitiktį deficito ir skolos kriterijams
  ir kuriuos valstybė narė nurodė Tarybai ir Komisijai. Todėl ypatingas dėmesys skiriamas
  :
  finansiniams įnašams tarptautiniam solidarumui skatinti ir Sąjungos politikos tikslams ▐ pasiekti
  ; susidariusiai skolai dvišalės ir daugiašalės paramos tarp valstybių narių forma finansinio stabilumo užtikrinimo sąlygomis; skolai, susijusiai su finansinio stabilizavimo veiksmais didelių finansinių sunkumų laikotarpiu.“; |
| --- | --- |

—

be to, Komisija skiria pakankamą
  ir aiškų
  dėmesį kitiems veiksniams, kurie, atitinkamos valstybės narės manymu, yra svarbūs siekiant visapusiškai ▐ įvertinti
  atitiktį deficito ir skolos kriterijams
  ir kuriuos valstybė narė nurodė Tarybai ir Komisijai. Todėl ypatingas dėmesys skiriamas
  :
  finansiniams įnašams tarptautiniam solidarumui skatinti ir Sąjungos politikos tikslams ▐ pasiekti
  ; susidariusiai skolai dvišalės ir daugiašalės paramos tarp valstybių narių forma finansinio stabilumo užtikrinimo sąlygomis; skolai, susijusiai su finansinio stabilizavimo veiksmais didelių finansinių sunkumų laikotarpiu.“;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Komisija ir Taryba atlieka visų svarbių veiksnių suderintą bendrą vertinimą, kuriame konkrečiai nurodoma, koks jų, kaip sunkinančiųjų ar švelninančiųjų veiksnių, poveikis vertinant, kaip laikomasi deficito ir (arba) skolos kriterijų. Jeigu vertinant atitiktį deficito kriterijui valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo, kaip numatyta
  SESV
  126 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, į šiuos veiksnius atsižvelgiama tik jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos pagrindinio principo sąlygos: prieš atsižvelgiant į šiuos svarbius veiksnius valdžios sektoriaus deficitas turėtų išlikti artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis turėtų būti laikinas.


  Tačiau į šiuos veiksnius atsižvelgiama priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo vertinant, ar laikomasi reikalavimų pagal skolos kriterijų.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisija ir Taryba atlieka visų svarbių veiksnių suderintą bendrą vertinimą, kuriame konkrečiai nurodoma, koks jų, kaip sunkinančiųjų ar švelninančiųjų veiksnių, poveikis vertinant, kaip laikomasi deficito ir (arba) skolos kriterijų. Jeigu vertinant atitiktį deficito kriterijui valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo, kaip numatyta
  SESV
  126 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, į šiuos veiksnius atsižvelgiama tik jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos pagrindinio principo sąlygos: prieš atsižvelgiant į šiuos svarbius veiksnius valdžios sektoriaus deficitas turėtų išlikti artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis turėtų būti laikinas.

Tačiau į šiuos veiksnius atsižvelgiama priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo vertinant, ar laikomasi reikalavimų pagal skolos kriterijų.“;

| da) | 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Vertindamos, kaip laikomasi deficito ir skolos kriterijaus, ir vykdydamos kitus perviršinio deficito procedūros etapus, Komisija ir Taryba tinkamai atsižvelgia į pensijų reformų, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą ir grynąsias išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą. Visų pirma dėmesys skiriamas visos pensijų sistemos reformos aspektams, t. y. ar sistema skatina ilgalaikį tvarumą nedidindama pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei“; |
| --- | --- |

da)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Vertindamos, kaip laikomasi deficito ir skolos kriterijaus, ir vykdydamos kitus perviršinio deficito procedūros etapus, Komisija ir Taryba tinkamai atsižvelgia į pensijų reformų, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą ir grynąsias išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą. Visų pirma dėmesys skiriamas visos pensijų sistemos reformos aspektams, t. y. ar sistema skatina ilgalaikį tvarumą nedidindama pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei“;

| db) | 6 dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Jeigu Taryba, vadovaudamasi Komisijos pozicija ir remdamasi SESV 126 straipsnio 6 dalimi, nusprendė, kad valstybėje narėje yra susidaręs perviršinis deficitas, tolesniais procedūros etapais pagal SESV 126 straipsnį, įskaitant šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies nuostatas, t. y. nustatant perviršinio deficito ištaisymo galutinę datą ir prireikus ją pratęsiant, Taryba ir Komisija atsižvelgia į 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, nes jie daro poveikį susijusios valstybės narės padėčiai. Tačiau į minėtus svarbius veiksnius neatsižvelgiama, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį priima sprendimą dėl kai kurių ar visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo.“; |
| --- | --- |

db)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Jeigu Taryba, vadovaudamasi Komisijos pozicija ir remdamasi SESV 126 straipsnio 6 dalimi, nusprendė, kad valstybėje narėje yra susidaręs perviršinis deficitas, tolesniais procedūros etapais pagal SESV 126 straipsnį, įskaitant šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies nuostatas, t. y. nustatant perviršinio deficito ištaisymo galutinę datą ir prireikus ją pratęsiant, Taryba ir Komisija atsižvelgia į 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, nes jie daro poveikį susijusios valstybės narės padėčiai. Tačiau į minėtus svarbius veiksnius neatsižvelgiama, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį priima sprendimą dėl kai kurių ar visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo.“;

| e) | 7 dalis pakeičiama taip:
  "7.   Tuo atveju, kai valstybėse narėse deficito perviršis, ▐
  palyginti su pamatine verte, atspindi pensijų sistemos reformos,
  kuria įvedama daugiapakopė pensijų kaupimo sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą, Komisija ir Taryba, vertindamos pagal
  perviršinio deficito procedūrą pateiktų
  duomenų apie deficitą ▐ pokyčius, taip pat atsižvelgia į reformos išlaidas, ▐ jei deficitas
  labai neviršija lygio, kurį galima laikyti artimu pamatinei vertei, o skolos santykis neviršija pamatinės vertės su sąlyga, kad išlaikomas bendras fiskalinis tvarumas
  . ▐ Į grynąsias ▐ išlaidas ▐ taip pat atsižvelgiama priimant Tarybos sprendimą pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį dėl kai kurių arba visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo, jeigu deficitas smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė pamatinei vertei artimą lygį ▐.“. |
| --- | --- |

e)

7 dalis pakeičiama taip:

"7.   Tuo atveju, kai valstybėse narėse deficito perviršis, ▐
  palyginti su pamatine verte, atspindi pensijų sistemos reformos,
  kuria įvedama daugiapakopė pensijų kaupimo sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą, Komisija ir Taryba, vertindamos pagal
  perviršinio deficito procedūrą pateiktų
  duomenų apie deficitą ▐ pokyčius, taip pat atsižvelgia į reformos išlaidas, ▐ jei deficitas
  labai neviršija lygio, kurį galima laikyti artimu pamatinei vertei, o skolos santykis neviršija pamatinės vertės su sąlyga, kad išlaikomas bendras fiskalinis tvarumas
  . ▐ Į grynąsias ▐ išlaidas ▐ taip pat atsižvelgiama priimant Tarybos sprendimą pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį dėl kai kurių arba visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo, jeigu deficitas smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė pamatinei vertei artimą lygį ▐.“.

| 2a. | Įterpiamas šis skirsnis:




  „1a SKIRSNIS




  EKONOMINIS DIALOGAS



  2a straipsnis



  1.
     
  Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogą, ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitingumą, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pakviesti Tarybos, Komisijos, ir, prireikus, Euro grupės pirmininką komitete aptarti SESV 126 straipsnio 6 dalimi grindžiamą Tarybos sprendimą, SESV 126 straipsnio 7 dalimi grindžiamą Tarybos rekomendaciją ir SESV 126 straipsnio 9 dalimi grindžiamą įspėjimą bei pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį priimtus sprendimus.




  Tikimasi, kad Taryba, kaip įprasta, laikysis Komisijos rekomendacijų ir pasiūlymų arba viešai paaiškins savo poziciją.




  Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai taikoma tokia rekomendacija, įspėjimas ir sprendimai, pasiūlyti dalyvauti keičiantis nuomonėmis.




  2.
     
  Komisija ir Taryba reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymą.“. |
| --- | --- |

2a.

Įterpiamas šis skirsnis:

„1a SKIRSNIS

EKONOMINIS DIALOGAS

2a straipsnis

1.
     
  Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogą, ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitingumą, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pakviesti Tarybos, Komisijos, ir, prireikus, Euro grupės pirmininką komitete aptarti SESV 126 straipsnio 6 dalimi grindžiamą Tarybos sprendimą, SESV 126 straipsnio 7 dalimi grindžiamą Tarybos rekomendaciją ir SESV 126 straipsnio 9 dalimi grindžiamą įspėjimą bei pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį priimtus sprendimus.

Tikimasi, kad Taryba, kaip įprasta, laikysis Komisijos rekomendacijų ir pasiūlymų arba viešai paaiškins savo poziciją.

Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai taikoma tokia rekomendacija, įspėjimas ir sprendimai, pasiūlyti dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

2.
     
  Komisija ir Taryba reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymą.“.

| 3. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jeigu Komisija, visapusiškai atsižvelgusi į 1 dalyje nurodytą nuomonę, mano, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę ir pasiūlymą Tarybai, kaip nurodyta SESV 126 straipsnio 5 ir 6 dalyse,
  ir informuoja Europos Parlamentą
  .“; |
| --- | --- | --- |

3.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jeigu Komisija, visapusiškai atsižvelgusi į 1 dalyje nurodytą nuomonę, mano, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę ir pasiūlymą Tarybai, kaip nurodyta SESV 126 straipsnio 5 ir 6 dalyse,
  ir informuoja Europos Parlamentą
  .“;

| b) | 3 dalyje nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiama nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiama nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis.

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  "4.   Pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateiktoje Tarybos rekomendacijoje nustatomas
  ne ilgesnis
  kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių.
  Atsižvelgiant į padėties rimtumą, gali būti nustatytas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį turi būti imtasi veiksmingų priemonių.
  Tarybos rekomendacijoje taip pat nurodomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinio deficito padėtį, o ištaisymas turėtų būti užbaigtas per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių.
  Savo
  rekomendacijoje Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

"4.   Pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateiktoje Tarybos rekomendacijoje nustatomas
  ne ilgesnis
  kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių.
  Atsižvelgiant į padėties rimtumą, gali būti nustatytas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį turi būti imtasi veiksmingų priemonių.
  Tarybos rekomendacijoje taip pat nurodomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinio deficito padėtį, o ištaisymas turėtų būti užbaigtas per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių.
  Savo
  rekomendacijoje Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.“;

| d) | Įterpiama ▐
  ši
  dalis:
  „4a.   Per 4 dalyje nustatytą ▐ laikotarpį atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir šiems tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Ataskaita skelbiama viešai.“; |
| --- | --- |

d)

Įterpiama ▐
  ši
  dalis:

„4a.   Per 4 dalyje nustatytą ▐ laikotarpį atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir šiems tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Ataskaita skelbiama viešai.“;

| e) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Jei vadovaujantis pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį pateikta rekomendacija buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją. Šioje patikslintoje rekomendacijoje, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo rekomendacijoje pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam
  euro zonos arba visos ES ekonominiam
  nuosmukiui, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją,
  jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .“. |
| --- | --- |

e)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Jei vadovaujantis pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį pateikta rekomendacija buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją. Šioje patikslintoje rekomendacijoje, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo rekomendacijoje pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam
  euro zonos arba visos ES ekonominiam
  nuosmukiui, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją,
  jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .“.

| 4. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  "1.
     
  Tais atvejais, kai nustatoma, kad nebuvo imtasi jokių SESV 126 straipsnio 8 dalyje numatytų veiksmingų priemonių, visi Tarybos sprendimai viešai paskelbti savo rekomendacijas priimami iš karto po to, kai baigiasi šio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje straipsnyje nustatytas terminas.“; |
| --- | --- | --- |

4.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

"1.
     
  Tais atvejais, kai nustatoma, kad nebuvo imtasi jokių SESV 126 straipsnio 8 dalyje numatytų veiksmingų priemonių, visi Tarybos sprendimai viešai paskelbti savo rekomendacijas priimami iš karto po to, kai baigiasi šio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje straipsnyje nustatytas terminas.“;

| b) | ▐ 2 dalis pakeičiama taip:
  "2.   Spręsdama, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 3 straipsnio 4a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.


  Jei pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nustato, kad atitinkama valstybė narė nesiėmė veiksmingų priemonių, ji atitinkamai pateikia ataskaitą Europos Vadovų Tarybai.“ |
| --- | --- |

b)

▐ 2 dalis pakeičiama taip:

"2.   Spręsdama, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 3 straipsnio 4a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.

Jei pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nustato, kad atitinkama valstybė narė nesiėmė veiksmingų priemonių, ji atitinkamai pateikia ataskaitą Europos Vadovų Tarybai.“

| 5. | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visi Tarybos sprendimai įspėti atitinkamą dalyvaujančią valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį priimami per du mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba nusprendžia, kad nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių pagal 126 straipsnio 8 dalį. Įspėjime Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per įspėjime nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiamas įspėjimas, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones. Taryba taip pat nurodo priemones, kurios padėtų pasiekti šiuos tikslus.“; |
| --- | --- | --- |

5.

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visi Tarybos sprendimai įspėti atitinkamą dalyvaujančią valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį priimami per du mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba nusprendžia, kad nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių pagal 126 straipsnio 8 dalį. Įspėjime Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per įspėjime nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiamas įspėjimas, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones. Taryba taip pat nurodo priemones, kurios padėtų pasiekti šiuos tikslus.“;

| b) | Įterpiama ▐
  ši
  dalis:
  „1a.   Gavusi Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečias Tarybos rekomendacijas, kad prireikus Taryba galėtų priimti sprendimą pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį. Ataskaita skelbiama viešai.“; |
| --- | --- |

b)

Įterpiama ▐
  ši
  dalis:

„1a.   Gavusi Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečias Tarybos rekomendacijas, kad prireikus Taryba galėtų priimti sprendimą pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį. Ataskaita skelbiama viešai.“;

| c) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jei vadovaujantis įspėjimu, pateiktu pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą. Šiame patikslintame įspėjime, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo įspėjime pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam
  euro zonos arba visos ES ekonominiam
  nuosmukiui, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą,
  jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .“. |
| --- | --- |

c)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jei vadovaujantis įspėjimu, pateiktu pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą. Šiame patikslintame įspėjime, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo įspėjime pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam
  euro zonos arba visos ES ekonominiam
  nuosmukiui, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą,
  jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .“.

| 6. | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis

  1.   Spręsdama, ar atsižvelgiant į jos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 5 straipsnio 1a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.
  Atsižvelgiama į Komisijos pagal 10a straipsnį įvykdyto priežiūros vizito rezultatus.


  2.   Jei įvykdytos sąlygos taikyti SESV 126 straipsnio 11 dalį, Taryba taiko SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones. Visi tokio pobūdžio sprendimai priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį nusprendžia įspėti atitinkamą valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių.“. |
| --- | --- |

6.

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Spręsdama, ar atsižvelgiant į jos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 5 straipsnio 1a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.
  Atsižvelgiama į Komisijos pagal 10a straipsnį įvykdyto priežiūros vizito rezultatus.

2.   Jei įvykdytos sąlygos taikyti SESV 126 straipsnio 11 dalį, Taryba taiko SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones. Visi tokio pobūdžio sprendimai priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį nusprendžia įspėti atitinkamą valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių.“.

| 7. | ▐ 7 straipsnis
  pakeičiamas taip
  :

  „7 straipsnis



  Jeigu dalyvaujanti valstybė narė nesilaiko pagal SESV 126 straipsnio 7 ir 9 dalis Tarybos priimtų sprendimų, Taryba paprastai per šešiolika mėnesių nuo
  Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3
  dalyse nustatytų ataskaitų pateikimo datų nusprendžia taikyti poveikio priemones pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį
  .
  Tuo atveju, jei taikomos šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ar 5 straipsnio 2 dalies nuostatos, atitinkamai pakeičiamas šešiolikos mėnesių terminas. Pagreitinta procedūra taikoma tuo atveju, kai Taryba nusprendžia, kad sąmoningai numatytas deficitas yra perviršinis.“. |
| --- | --- |

7.

▐ 7 straipsnis
  pakeičiamas taip
  :

„7 straipsnis

Jeigu dalyvaujanti valstybė narė nesilaiko pagal SESV 126 straipsnio 7 ir 9 dalis Tarybos priimtų sprendimų, Taryba paprastai per šešiolika mėnesių nuo
  Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3
  dalyse nustatytų ataskaitų pateikimo datų nusprendžia taikyti poveikio priemones pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį
  .
  Tuo atveju, jei taikomos šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ar 5 straipsnio 2 dalies nuostatos, atitinkamai pakeičiamas šešiolikos mėnesių terminas. Pagreitinta procedūra taikoma tuo atveju, kai Taryba nusprendžia, kad sąmoningai numatytas deficitas yra perviršinis.“.

| 8. | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis

  Visi Tarybos sprendimai dėl poveikio priemonių sugriežtinimo pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį priimami ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų. Visi Tarybos sprendimai panaikinti kai kuriuos ar visus savo sprendimus pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį priimami kuo greičiau, bet kiekvienu atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų.“. |
| --- | --- |

8.

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Visi Tarybos sprendimai dėl poveikio priemonių sugriežtinimo pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį priimami ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų. Visi Tarybos sprendimai panaikinti kai kuriuos ar visus savo sprendimus pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį priimami kuo greičiau, bet kiekvienu atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų.“.

| 9. | 9 straipsnio 3 dalyje esanti nuoroda į 6 straipsnį pakeičiama nuoroda į 6 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

9.

9 straipsnio 3 dalyje esanti nuoroda į 6 straipsnį pakeičiama nuoroda į 6 straipsnio 2 dalį.

| 10. | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   Komisija ir Taryba nuolat stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių:“; |
| --- | --- | --- |

10.

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Komisija ir Taryba nuolat stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių:“;

| b) | 3 dalyje nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 3605/93 pakeičiama nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 479/2009. |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 3605/93 pakeičiama nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 479/2009.

| 10a. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „10a straipsnis



  1.
     
  Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija palaiko nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Siekdama šio tikslo, Komisija visų pirma vykdo vizitus, kad įvertintų ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatytų riziką ar problemas, su kuriomis ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.




  2.
     
  Galima vykdyti griežtesnę priežiūrą tų valstybių narių, kurioms taikomos pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį priėmus sprendimą parengtos rekomendacijos ir įspėjimai bei pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį parengti sprendimai stebėsenos

  in situ tikslais. Atitinkamos valstybės narės teikia visą informaciją, reikalingą siekiant parengti ir vykdyti vizitą.




  3.
     
  Kai atitinkama valstybė narė yra valstybė narė, kurios valiuta yra euro arba kuri dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos Centrinio Banko atstovus dalyvauti priežiūros vizituose.




  4.
     
  Komisija pateikia Tarybai antroje dalyje nurodyto vizito rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.




  5.
     
  Rengdama antroje dalyje nurodytus priežiūros vizitus, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.“. |
| --- | --- |

10a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

1.
     
  Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija palaiko nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Siekdama šio tikslo, Komisija visų pirma vykdo vizitus, kad įvertintų ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatytų riziką ar problemas, su kuriomis ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.

2.
     
  Galima vykdyti griežtesnę priežiūrą tų valstybių narių, kurioms taikomos pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį priėmus sprendimą parengtos rekomendacijos ir įspėjimai bei pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį parengti sprendimai stebėsenos

  in situ tikslais. Atitinkamos valstybės narės teikia visą informaciją, reikalingą siekiant parengti ir vykdyti vizitą.

3.
     
  Kai atitinkama valstybė narė yra valstybė narė, kurios valiuta yra euro arba kuri dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos Centrinio Banko atstovus dalyvauti priežiūros vizituose.

4.
     
  Komisija pateikia Tarybai antroje dalyje nurodyto vizito rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.

5.
     
  Rengdama antroje dalyje nurodytus priežiūros vizitus, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.“.

| 11. | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis

  Jeigu Taryba nusprendžia dalyvaujančiai valstybei narei taikyti SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones, ji paprastai pareikalauja sumokėti baudą. Taryba gali nuspręsti skirti ne tik baudą, bet ir taikyti kitas, SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas priemones.“. |
| --- | --- |

11.

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Jeigu Taryba nusprendžia dalyvaujančiai valstybei narei taikyti SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones, ji paprastai pareikalauja sumokėti baudą. Taryba gali nuspręsti skirti ne tik baudą, bet ir taikyti kitas, SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas priemones.“.

| 12. | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis

  1.   Baudos sumą sudaro 0,2 % BVP dydžio pastovi sudedamoji dalis ir kintama sudedamoji dalis. Kintama sudedamoji dalis lygi vienai dešimtajai skirtumo tarp praėjusių metų deficito, išreikšto BVP procentu, ir valdžios sektoriaus deficito pamatinės vertės arba, jeigu biudžetinės drausmės nesilaikoma pagal skolos kriterijų, valdžios sektoriaus balanso, išreikšto BVP procentu, kuris turėjo būti pasiektas tais metais pagal įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį.
  2.   Kiekvienais vėlesniais metais iki tol, kol bus panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito, Taryba įvertina, ar atitinkama dalyvaujanti valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį. Tokiame metiniame įvertinime Taryba, vadovaudamasi SESV 126 straipsnio 11 dalimi, nusprendžia sugriežtinti poveikio priemones, nebent atitinkama dalyvaujanti valstybė narė būtų atsižvelgusi į Tarybos įspėjimą. Jeigu nusprendžiama skirti papildomą baudą, ji apskaičiuojama taip pat, kaip 1 dalyje nurodyta baudos kintama sudedamoji dalis.
  3.   Bet kuri 1 ir 2 dalyse nurodyta bauda neturi viršyti didžiausios nustatytos ribos, t. y. 0,5 % BVP.“. |
| --- | --- |

12.

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

1.   Baudos sumą sudaro 0,2 % BVP dydžio pastovi sudedamoji dalis ir kintama sudedamoji dalis. Kintama sudedamoji dalis lygi vienai dešimtajai skirtumo tarp praėjusių metų deficito, išreikšto BVP procentu, ir valdžios sektoriaus deficito pamatinės vertės arba, jeigu biudžetinės drausmės nesilaikoma pagal skolos kriterijų, valdžios sektoriaus balanso, išreikšto BVP procentu, kuris turėjo būti pasiektas tais metais pagal įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį.

2.   Kiekvienais vėlesniais metais iki tol, kol bus panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito, Taryba įvertina, ar atitinkama dalyvaujanti valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį. Tokiame metiniame įvertinime Taryba, vadovaudamasi SESV 126 straipsnio 11 dalimi, nusprendžia sugriežtinti poveikio priemones, nebent atitinkama dalyvaujanti valstybė narė būtų atsižvelgusi į Tarybos įspėjimą. Jeigu nusprendžiama skirti papildomą baudą, ji apskaičiuojama taip pat, kaip 1 dalyje nurodyta baudos kintama sudedamoji dalis.

3.   Bet kuri 1 ir 2 dalyse nurodyta bauda neturi viršyti didžiausios nustatytos ribos, t. y. 0,5 % BVP.“.

| 13. | 13 straipsnis panaikinamas, o nuoroda į jį 15 straipsnyje pakeičiama nuoroda į 12 straipsnį. |
| --- | --- |

13.

13 straipsnis panaikinamas, o nuoroda į jį 15 straipsnyje pakeičiama nuoroda į 12 straipsnį.

| 14. | 16 straipsnis pakeičiamas taip:

  „16 straipsnis

  Šio reglamento 12 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas,
  kaip nurodyta
  SESV 311 straipsnyje, ir
  skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui
  .
  Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą, baudos skiriamos tam naujausiam mechanizmui.
  “. |
| --- | --- |

14.

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Šio reglamento 12 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas,
  kaip nurodyta
  SESV 311 straipsnyje, ir
  skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui
  .
  Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą, baudos skiriamos tam naujausiam mechanizmui.
  “.

| 14a. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „17a straipsnis



  1.
     
  Per trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo ir vėliau kas penkeri metai Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.




  Toje ataskaitoje, be kita ko, įvertinama:










  a) | reglamento veiksmingumas; |
| --- | --- | --- |

14a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„17a straipsnis

1.
     
  Per trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo ir vėliau kas penkeri metai Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.

Toje ataskaitoje, be kita ko, įvertinama:

a)

reglamento veiksmingumas;

| b) | pažanga, padaryta siekiant užtikrinti glaudesnį ekonomikos politikos koordinavimą ir tvaresnę valstybių narių ekonominės veiklos sanglaudą pagal SESV. |
| --- | --- |

b)

pažanga, padaryta siekiant užtikrinti glaudesnį ekonomikos politikos koordinavimą ir tvaresnę valstybių narių ekonominės veiklos sanglaudą pagal SESV.

2.
     
  Prireikus, kartu su ta ataskaita pateikiamas pasiūlymas teikti šio reglamento pakeitimus.

3.
     
  Ataskaita turi būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.“.

| 15. | Visame reglamente nuorodos į 104 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į SESV 126 straipsnį. |
| --- | --- |

15.

Visame reglamente nuorodos į 104 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į SESV 126 straipsnį.

| 16. | Priedo 2 punkto I skiltyje esančios nuorodos į Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiamos nuorodomis į Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

16.

Priedo 2 punkto I skiltyje esančios nuorodos į Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiamos nuorodomis į Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento nuomonė.

1

(2)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

2

(3)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

3

(4)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

4

(5)  OL C 236, 1997 8 2, p. 1.

5

(6)  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

6

---

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/156 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/156

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisReikalavimai valstybių narių biudžeto sistemoms *

P7_TA(2011)0426

2011 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

2013/C 56 E/37

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0523), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0523),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 14 dalies trečią pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0397/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 14 dalies trečią pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0397/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0184/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su 2011 m. birželio 23 d. pakeitimais (2); |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su 2011 m. birželio 23 d. pakeitimais (2);

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą pareiškimą; |
| --- | --- |

2.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą pareiškimą;

| 3. | atsižvelgia į prie šios rezoliucijos pridedamą Tarybos pareiškimą; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į prie šios rezoliucijos pridedamą Tarybos pareiškimą;

| 4. | atsižvelgia į prie šios rezoliucijos pridedamą Komisijos pareiškimą; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgia į prie šios rezoliucijos pridedamą Komisijos pareiškimą;

| 5. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį;

| 6. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 7. | ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0289.

---

2011 m. rugsėjo 28 d., trečiadienisPRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl koreliacijos lentelių

Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms klausimu pareiškiama, kad atsižvelgiant į bendrą susitarimą dėl ekonominės valdysenos paketo ir į tai, kad konkretus teisės aktas yra Tarybos direktyva, Europos Parlamento ir Tarybos pasiektas susitarimas neturi įtakos tarpinstitucinių derybų dėl atitikties lentelių rezultatams.

Tarybos pareiškimas

Šiuo dokumentu pareiškiama, kad bendras Tarybos ir Europos Parlamento pasiektas susitarimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje, Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo ir Tarybos direktyvos dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms neturi įtakos tarpinstitucinių derybų dėl atitikties lentelių rezultatams.

Komisijos pareiškimas dėl atitikties lentelių

Komisija primena savo įsipareigojimą užtikrinti, kad valstybės narės parengtų atitikties lenteles, kuriose būtų pateiktos jų patvirtintų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių ir ES direktyvos sąsajos, ir vadovaudamosi nuostatomis dėl ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę pateiktų jas Komisijai, siekiant užtikrinti piliečių interesus, geresnę teisėkūrą bei didesnį teisinį skaidrumą ir padėti atlikti nacionalinių taisyklių ir ES nuostatų atitikties patikrinimą.

Komisija apgailestauja dėl to, kad nepritarta Komisijos pasiūlyme dėl Tarybos direktyvos dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms pateiktai nuostatai, kuria siekiama nustatyti, kad atitikties lentelių rengimas būtų privalomas.

Komisija, siekdama kompromiso ir užtikrinti, kad tas pasiūlymas būtų priimtas nedelsiant, gali pritarti tekste pateiktos nuostatos dėl privalomo atitikties lentelių rengimo pakeitimui nuostatomis, kuriomis valstybės narės būtų skatinamos laikytis šios praktikos.

Vis dėlto Komisijos pozicija, kurios ji laikosi šio dokumento atveju, neturi būti laikoma precedentu. Komisija toliau dės pastangas, kad kartu su Europos Parlamentu ir Taryba rastų tinkamą šio horizontaliojo institucinio klausimo sprendimą.

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis

| 26.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 56/158 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 56/158

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisReglamento (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, dalinis pakeitimas ***I

P7_TA(2011)0428

2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

2013/C 56 E/38

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0336), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0336),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0161/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0308/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0308/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2011 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2011)0147

Europos Parlamento pozicija, priimta priimta 2011 m. rugsėjo 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 175 straipsnio trečiąją pastraipą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

pasikonsultavę su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | 2006 m gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 (2) buvo įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF), leidžiantis Sąjungai teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių ir rodyti solidarumą su jais; |
| --- | --- |

(1)

2006 m gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 (2) buvo įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF), leidžiantis Sąjungai teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių ir rodyti solidarumą su jais;

| (2) | reaguojant į finansų ir ekonomikos krizę, 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009 (3) buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo laikinai išplečiama EGF taikymo sritis, kad apimtų atleidimus iš darbo dėl krizės, ir laikinai padidinama EGF bendro finansavimo norma; |
| --- | --- |

(2)

reaguojant į finansų ir ekonomikos krizę, 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009 (3) buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo laikinai išplečiama EGF taikymo sritis, kad apimtų atleidimus iš darbo dėl krizės, ir laikinai padidinama EGF bendro finansavimo norma;

| (3) | atsižvelgiant į Sąjungos dabartinę ekonominę ir finansinę padėtį, šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą reikėtų pratęsti anksčiau nei pasibaigs jos dabartinis galiojimas, t. y. 2011 m. gruodžio 30 d; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į Sąjungos dabartinę ekonominę ir finansinę padėtį, šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą reikėtų pratęsti anksčiau nei pasibaigs jos dabartinis galiojimas, t. y. 2011 m. gruodžio 30 d;

| (4) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma visoms anskčiau nei 2013 m. gruodžio 31 d. pateiktoms paraiškoms“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2011 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 48, 2008 2 22, p. 82.

2

(3)  OL L 167, 2009 6 29, p. 26.

3

---