# Úřední věstník C 39/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.039.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 39 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5612. února 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.039.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 39

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5612. února 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | Evropská centrální banka |
| 2013/C 039/01 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 29. listopadu 2012 k návrhu směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků (CON/2012/99) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

Evropská centrální banka

2013/C 039/01

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 29. listopadu 2012 k návrhu směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků (CON/2012/99)

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 039/02 | Směnné kurzy vůči euru | 25 |
| 2013/C 039/03 | Rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2012 o seznamu svátků na rok 2014 pro orgány Evropské unie | 26 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2013/C 039/02

Směnné kurzy vůči euru

25

2013/C 039/03

Rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2012 o seznamu svátků na rok 2014 pro orgány Evropské unie

26

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská investiční banka |
| 2013/C 039/04 | Evropská cena EIB | 27 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 039/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 28 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská investiční banka

2013/C 039/04

Evropská cena EIB

27

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2013/C 039/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

Evropská centrální banka

| 12.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/1

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 29. listopadu 2012

k návrhu směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků

(CON/2012/99)

2013/C 39/01

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 10. července 2012 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, směrnice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 (1) (dále jen „navrhovaná směrnice“). Dne 27. července 2012 obdržela ECB žádost Evropského parlamentu o stanovisko k navrhované směrnici.

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko k navrhované směrnici je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhovaná směrnice obsahuje ustanovení, která mají vliv na příspěvek Evropského systému centrálních bank (ESCB) k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, a na vymezení a provádění měnové politiky Unie a podporu plynulého fungování platebních systémů. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

ECB plně podporuje zavedení rámce pro ozdravné postupy a řešení problémů a odstranění překážek pro účinné krizové řízení finančních institucí. V zájmu ochrany stability finančního systému jako celku a minimalizace veřejných nákladů a hospodářských poruch by všechny finanční instituce měly mít možnost svůj úpadek řešit řádným způsobem. ECB zejména podporuje rámec Unie pro řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků s cílem zachovat finanční stabilitu v Unii a tím zaručit fungování jednotného trhu i v krizových obdobích. Za tímto účelem je zásadní, aby byly zavedeny jednotné podpůrné nástroje ke zvládnutí úpadku finančních institucí – například plány ozdravných postupů a plány řešení problémů, jakož i nástroje překlenovací banky, odepsání závazků, prodeje obchodních činností a rozdělení aktiv. ECB vítá, že tento návrh je v souladu s mezinárodně dohodnutými klíčovými atributy účinných režimů řešení problémů finančních institucí (2), jež vyžadují sblížení vnitrostátních režimů řešení problémů s vhodnými nástroji a pravomocemi pro účinné řešení problémů. Provedení těchto klíčových atributů umožňuje včasný zásah s cílem zajistit kontinuitu základních funkcí.

ECB zastává názor, že tato směrnice, jakožto velmi významný krok k integrovanému rámci Unie pro řešení problémů, by měla být přijata rychle. Současně budou vyžadovány další kroky k vytvoření jednotného mechanismu řešení problémů, který je jedním ze tří pilířů bankovní unie. ECB tedy vyzývá Komisi, aby urychleně předložila samostatný návrh nezávislého evropského mechanismu řešení problémů včetně aspektů jednotného evropského fondu řešení problémů. Minimálním požadavkem v této souvislosti je, aby byl tento fond financován finančními institucemi. Jednotnost těchto tří pilířů je zcela zásadní pro úspěch unie finančního trhu.

KONKRÉTNÍ PŘIPOMÍNKY

1.   Definice řešení problémů

Navrhovaná směrnice definuje řešení problémů jako restrukturalizaci instituce za účelem zajištění kontinuity jejích základních funkcí, zachování finanční stability a obnovení životaschopnosti celé instituce nebo její části (3). ECB se domnívá, že řešení problémů vyžaduje jasnou hierarchii. V této souvislosti by problémy institucí, které jsou v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný, měly být v zásadě řešeny na základě rozhodnutí orgánů příslušných k řešení pomocí nástrojů k řešení problémů, je-li to považováno za nezbytné a je-li to ve veřejném zájmu včetně předcházení systémovému riziku. Pokud orgán příslušný k řešení usoudí, že není dána obava z hlediska veřejného zájmu, mělo by dojít k likvidaci instituce v rámci úpadkového řízení, které se na tyto instituce běžně uplatňuje podle vnitrostátního práva. V neposlední řadě by měla být restrukturalizace při řešení problémů trvajícího podniku zvážena pouze tehdy, pokud je odůvodněna veřejným zájmem na zachování finanční stability a pokud by řádné řešení problémů úvěrové instituce mělo velmi negativní účinky na stabilitu finančního systému se zvýšeným rizikem přeshraniční nákazy. Navrhovaná směrnice by měla objasnit, že cílem řešení problémů není zachránit instituci v úpadku jako takovou, ale zajistit kontinuitu jejích základních funkcí (4).

2.   Podmínky pro řešení problémů a posouzení potřeby mimořádné veřejné finanční podpory

| 2.1 | Navrhovaná směrnice stanoví, že jednou z podmínek pro opatření k řešení problémů je, že příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný (5). ECB má za to, že odpovědnost za určení, zda je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by měla být v zájmu rychlého a účinného opatření k řešení problémů jasně přidělena příslušnému orgánu. |
| --- | --- |

2.1

Navrhovaná směrnice stanoví, že jednou z podmínek pro opatření k řešení problémů je, že příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný (5). ECB má za to, že odpovědnost za určení, zda je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by měla být v zájmu rychlého a účinného opatření k řešení problémů jasně přidělena příslušnému orgánu.

| 2.2 | Navrhovaná směrnice dále stanoví, že ukazatelem toho, zda je instituce v úpadku či je u ní úpadek pravděpodobný, je potřeba státní podpory pro tuto instituci. Tentýž článek navrhované směrnice však stanoví, že dva specifické druhy státní podpory tento ukazatel netvoří (6). Zatímco ECB podporuje navrhovanou maximální dobu trvání této státní podpory (7), upozorňuje na skutečnost, že značný počet úvěrových institucí a investičních podniků, kterým je nyní poskytována státní podpora, by na základě shora uvedeného ukazatele byly považovány za instituce a podniky v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný. ECB se domnívá, že určení podmínek, za nichž je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet jen z posouzení obezřetnostního stavu této instituce. Konkrétní potřeba státní podpory by tak sama o sobě neměla tvořit přiměřené objektivní kritérium (8). Podmínky, za kterých dochází k poskytování státní podpory, by byly místo toho zohledněny při posouzení obezřetnostního stavu dané instituce. |
| --- | --- |

2.2

Navrhovaná směrnice dále stanoví, že ukazatelem toho, zda je instituce v úpadku či je u ní úpadek pravděpodobný, je potřeba státní podpory pro tuto instituci. Tentýž článek navrhované směrnice však stanoví, že dva specifické druhy státní podpory tento ukazatel netvoří (6). Zatímco ECB podporuje navrhovanou maximální dobu trvání této státní podpory (7), upozorňuje na skutečnost, že značný počet úvěrových institucí a investičních podniků, kterým je nyní poskytována státní podpora, by na základě shora uvedeného ukazatele byly považovány za instituce a podniky v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný. ECB se domnívá, že určení podmínek, za nichž je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet jen z posouzení obezřetnostního stavu této instituce. Konkrétní potřeba státní podpory by tak sama o sobě neměla tvořit přiměřené objektivní kritérium (8). Podmínky, za kterých dochází k poskytování státní podpory, by byly místo toho zohledněny při posouzení obezřetnostního stavu dané instituce.

3.   Zapojení centrálních bank do ozdravných postupů a řešení problémů

| 3.1 | Centrální banky odpovídají za makroobezřetnostní a finanční stabilitu a disponují odbornými znalostmi v oblasti finančního trhu. V tomto ohledu by měly být zapojeny do řešení problémů, čímž by přispěly k dosažení cílů řešení problémů při současné minimalizaci rizik nezamýšlených negativních účinků na plnění úkolů centrální banky a provoz platebních a vypořádacích systémů. Centrální banky mohou v této souvislosti hrát roli při posuzování plánů ozdravných postupů a plánů řešení problémů z hlediska finanční stability, například pokud jde o pravděpodobnost existence faktorů, jež by mohly vést k nesystematickému snižování pákového efektu. S ohledem na skutečnost, že jedním z hlavních cílů je vyhýbat se systémovým poruchám (9), mohou být centrální banky rovněž zapojeny do posuzování případného opatření orgánu příslušného k řešení. ECB proto považuje za nezbytné, aby členské státy zajistily, aby si příslušný orgán s orgánem příslušným k řešení v dostatečné míře vyměňovaly informace s centrální bankou, pokud centrální banka sama není orgánem příslušným k řešení (10). |
| --- | --- |

3.1

Centrální banky odpovídají za makroobezřetnostní a finanční stabilitu a disponují odbornými znalostmi v oblasti finančního trhu. V tomto ohledu by měly být zapojeny do řešení problémů, čímž by přispěly k dosažení cílů řešení problémů při současné minimalizaci rizik nezamýšlených negativních účinků na plnění úkolů centrální banky a provoz platebních a vypořádacích systémů. Centrální banky mohou v této souvislosti hrát roli při posuzování plánů ozdravných postupů a plánů řešení problémů z hlediska finanční stability, například pokud jde o pravděpodobnost existence faktorů, jež by mohly vést k nesystematickému snižování pákového efektu. S ohledem na skutečnost, že jedním z hlavních cílů je vyhýbat se systémovým poruchám (9), mohou být centrální banky rovněž zapojeny do posuzování případného opatření orgánu příslušného k řešení. ECB proto považuje za nezbytné, aby členské státy zajistily, aby si příslušný orgán s orgánem příslušným k řešení v dostatečné míře vyměňovaly informace s centrální bankou, pokud centrální banka sama není orgánem příslušným k řešení (10).

| 3.2 | Navrhovaná směrnice stanoví, že plány ozdravných postupů, které instituce vypracuje a vede za účelem nápravy své finanční situace po jejím značném zhoršení, nepředpokládají přístup k mimořádné veřejné finanční podpoře ani její čerpání. Obsahují však, pokud je to na místě, analýzu toho, jak a kdy by instituce mohla požádat o využití facilit centrální banky v případě obtíží a dostupného zajištění (11). ECB by ráda zdůraznila, že toto ustanovení by nemělo žádným způsobem ovlivnit pravomoc centrální banky samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodovat o poskytování likvidity centrální banky, a to formou běžných operací měnové politiky i krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování podle Smlouvy (12). |
| --- | --- |

3.2

Navrhovaná směrnice stanoví, že plány ozdravných postupů, které instituce vypracuje a vede za účelem nápravy své finanční situace po jejím značném zhoršení, nepředpokládají přístup k mimořádné veřejné finanční podpoře ani její čerpání. Obsahují však, pokud je to na místě, analýzu toho, jak a kdy by instituce mohla požádat o využití facilit centrální banky v případě obtíží a dostupného zajištění (11). ECB by ráda zdůraznila, že toto ustanovení by nemělo žádným způsobem ovlivnit pravomoc centrální banky samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodovat o poskytování likvidity centrální banky, a to formou běžných operací měnové politiky i krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování podle Smlouvy (12).

| 3.3 | Navrhovaná směrnice vyžaduje, aby každý členský stát do svého souboru nástrojů k řešení problémů zahrnul pravomoc zřídit a provozovat překlenovací instituci a subjekt pro správu aktiv. Navrhovaná směrnice stanoví, že překlenovací instituce bude zcela nebo částečně vlastněna jedním nebo více veřejnými orgány a že subjekt pro správu aktiv bude zcela vlastněn jedním nebo více veřejnými orgány, mezi něž může patřit orgán příslušný k řešení (13). Pokud centrální banka jedná jako orgán příslušný k řešení (14), mělo by být v zájmu zamezení pochybnostem vyjasněno, že centrální banka v žádném případě nepřevezme, ani nebude financovat jakýkoli závazek těchto subjektů. Úloha centrální banky jakožto vlastníka tohoto subjektu musí být za všech okolností vždy v souladu se zákazem měnového financování podle článku 123 Smlouvy, který je doplněn nařízením Rady (ES) č. 3603/93 (15). Tento zákaz mimo jiné zakazuje veškeré financování závazků veřejného sektoru vůči třetím stranám ze strany centrální banky. Tato úloha musí být kromě toho vykonávána tak, aby nebyla dotčena nezávislost centrální banky, zejména její finanční a institucionální nezávislost. |
| --- | --- |

3.3

Navrhovaná směrnice vyžaduje, aby každý členský stát do svého souboru nástrojů k řešení problémů zahrnul pravomoc zřídit a provozovat překlenovací instituci a subjekt pro správu aktiv. Navrhovaná směrnice stanoví, že překlenovací instituce bude zcela nebo částečně vlastněna jedním nebo více veřejnými orgány a že subjekt pro správu aktiv bude zcela vlastněn jedním nebo více veřejnými orgány, mezi něž může patřit orgán příslušný k řešení (13). Pokud centrální banka jedná jako orgán příslušný k řešení (14), mělo by být v zájmu zamezení pochybnostem vyjasněno, že centrální banka v žádném případě nepřevezme, ani nebude financovat jakýkoli závazek těchto subjektů. Úloha centrální banky jakožto vlastníka tohoto subjektu musí být za všech okolností vždy v souladu se zákazem měnového financování podle článku 123 Smlouvy, který je doplněn nařízením Rady (ES) č. 3603/93 (15). Tento zákaz mimo jiné zakazuje veškeré financování závazků veřejného sektoru vůči třetím stranám ze strany centrální banky. Tato úloha musí být kromě toho vykonávána tak, aby nebyla dotčena nezávislost centrální banky, zejména její finanční a institucionální nezávislost.

| 3.4 | ECB si všímá skutečnosti, že navrhovaná směrnice obsahuje jen minimální kritéria, která musí překlenovací instituce a subjekty pro správu aktiv splňovat pro to, aby byly zřízeny veřejnými orgány. ECB by chtěla zdůraznit, že transparentní financování je jednou z hlavních otázek, které mají vliv na zákonnost a odpovědnost za využívání veřejných prostředků, na jejichž zabezpečení má Eurosystém zájem. V tomto směru ECB vítá, že navrhovaná směrnice stanoví, že náklady na řešení problémů by měli nést zásadně akcionáři a věřitelé a pokud tyto prostředky nejsou dostatečné, mechanismy financování (16). ECB však zdůrazňuje, že v souladu se zákazem měnového financování nesmějí centrální banky tyto mechanismy financování financovat. Toto ovlivňuje zejména výčet alternativních prostředků financování (17) v navrhované směrnici (18). |
| --- | --- |

3.4

ECB si všímá skutečnosti, že navrhovaná směrnice obsahuje jen minimální kritéria, která musí překlenovací instituce a subjekty pro správu aktiv splňovat pro to, aby byly zřízeny veřejnými orgány. ECB by chtěla zdůraznit, že transparentní financování je jednou z hlavních otázek, které mají vliv na zákonnost a odpovědnost za využívání veřejných prostředků, na jejichž zabezpečení má Eurosystém zájem. V tomto směru ECB vítá, že navrhovaná směrnice stanoví, že náklady na řešení problémů by měli nést zásadně akcionáři a věřitelé a pokud tyto prostředky nejsou dostatečné, mechanismy financování (16). ECB však zdůrazňuje, že v souladu se zákazem měnového financování nesmějí centrální banky tyto mechanismy financování financovat. Toto ovlivňuje zejména výčet alternativních prostředků financování (17) v navrhované směrnici (18).

4.   Zapojení vnitrostátních určených orgánů do posouzení plánů ozdravných postupů

Navrhovaná směrnice stanoví, že příslušné orgány přezkoumají plány ozdravných postupů s cílem mimo jiné zajistit účinné provedení těchto plánů i za situace finančního napětí, aniž by to mělo významně nepříznivé účinky na finanční systém, a to i v případech, kdy plány ozdravných postupů ve stejném období provádějí i jiné instituce (19). S cílem zajistit, aby při těchto přezkumech byly zohledněny všechny relevantní obavy systémové povahy, včetně celkového dopadu souběžného provádění plánů ozdravných postupů, jež může vést k procyklickému či davovému chování, má ECB za to, že je nezbytné, aby příslušné orgány posouzení prováděly v konzultaci s příslušnými vnitrostátními určenými orgány, pokud nejsou orgány příslušnými (20).

5.   Finanční podpora uvnitř skupiny

Navrhovaná směrnice stanoví, že členské státy zajistí, aby subjekty skupiny mohly uzavírat dohody o finanční podpoře uvnitř skupiny (21). ECB spatřuje výhody tohoto požadavku, zejména že tyto dohody mohou být po svém schválení příslušnými orgány předloženy ke schválení valné hromadě akcionářů každého ze subjektů skupiny, který zamýšlí dohodu uzavřít. ECB však upozorňuje, že provádění těchto dobrovolných dohod ve vnitrostátních právních systémech vyvolává složité právní otázky. Využití těchto dohod bude rovněž záviset na tom, do jaké míry budou jejich ustanovení v souladu s vnitrostátními právními předpisy v oblasti daní, úpadku a práva společností, například pokud se týká zásady, aby transakce ve skupině byly prováděny za běžných tržních podmínek (22). Z těchto důvodů má ECB za to, že mohou být zapotřebí další úvahy v tom směru, zda nejsou třeba dodatečná ustanovení s cílem zajistit právní jistotu a vynutitelnost transakcí v rámci skupiny, které jsou schváleny a prováděny podle těchto dobrovolných dohod.

6.   Nástroj odepsání závazků a pravomoc odepsat závazky

| 6.1 | ECB vítá zavedení nástroje odepsání závazků jakožto mechanismu odepsání dluhu či konverze za účelem absorpce ztrát institucí, které jsou v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný. Mechanismus odepsání závazků by měl být vytvořen tak, aby byl v souladu s mezinárodně dohodnutými klíčovými atributy účinného řešení problémů (23); orgán příslušný k řešení by měl být zejména oprávněn k tomu, aby v rámci režimu řešení problémů odepsal širokou škálu závazků v souladu s hierarchií věřitelů, která by se uplatnila při likvidaci. ECB podporuje zavedení tohoto nástroje odepsání závazků v členských státech nejpozději dnem 1. ledna 2018 (24). To by rovněž umožnilo nástroj odepsání závazků dále vypracovat, zejména pokud jde o možnost zavedení minimálního požadavku plánované míry určených nástrojů odepsání závazků, přičemž by byl zachován celkový rozsah nástroje odepsání závazků. ECB kromě toho zamýšlí přispět k další analýze praktických dopadů nástroje odepsání závazků jakožto nástroje k řešení problémů, a to rovněž pokud se týká možnosti rychlého provedení, možnosti respektovat „kaskádu seniority“ při absorpci ztrát, techniky konverze nebo odpisu (25), jakož i možného dopadu na derivátové trhy. V této souvislosti by koncepty nástroje odepsání závazků a nástroje překlenovací banky měly být analyzovány společně s ohledem na skutečnost, že pomocí nástroje překlenovací banky lze dosáhnout velmi podobných výsledků jako v případě nástroje odepsání závazků. |
| --- | --- |

6.1

ECB vítá zavedení nástroje odepsání závazků jakožto mechanismu odepsání dluhu či konverze za účelem absorpce ztrát institucí, které jsou v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný. Mechanismus odepsání závazků by měl být vytvořen tak, aby byl v souladu s mezinárodně dohodnutými klíčovými atributy účinného řešení problémů (23); orgán příslušný k řešení by měl být zejména oprávněn k tomu, aby v rámci režimu řešení problémů odepsal širokou škálu závazků v souladu s hierarchií věřitelů, která by se uplatnila při likvidaci. ECB podporuje zavedení tohoto nástroje odepsání závazků v členských státech nejpozději dnem 1. ledna 2018 (24). To by rovněž umožnilo nástroj odepsání závazků dále vypracovat, zejména pokud jde o možnost zavedení minimálního požadavku plánované míry určených nástrojů odepsání závazků, přičemž by byl zachován celkový rozsah nástroje odepsání závazků. ECB kromě toho zamýšlí přispět k další analýze praktických dopadů nástroje odepsání závazků jakožto nástroje k řešení problémů, a to rovněž pokud se týká možnosti rychlého provedení, možnosti respektovat „kaskádu seniority“ při absorpci ztrát, techniky konverze nebo odpisu (25), jakož i možného dopadu na derivátové trhy. V této souvislosti by koncepty nástroje odepsání závazků a nástroje překlenovací banky měly být analyzovány společně s ohledem na skutečnost, že pomocí nástroje překlenovací banky lze dosáhnout velmi podobných výsledků jako v případě nástroje odepsání závazků.

| 6.2 | ECB má za to, že opatření k řešení problémů by měla být přijímána v odůvodněných případech a měla by být doprovázena vhodnými podmínkami s cílem omezit morální hazard (26). Jak je uvedeno výše, instituce, které jsou v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný, by měly být likvidovány v rámci běžného úpadkového řízení, a pokud je to považováno za nezbytné, měly by být likvidovány za pomoci nástrojů k řešení problémů. S ohledem na tyto skutečnosti by pravomoc odepsat závazky měla být jako nástroj k řešení problémů užívána převážně při řešení problémů institucí, které dosáhly bodu, kdy už nejsou životaschopné. ECB se domnívá, že možnost odepsat závazky za účelem zachování instituce, která je v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, jako trvajícího podniku (27) by měla přicházet v úvahu jen ve výjimečných a odůvodněných případech.
  ECB podporuje, aby nástroj odepsání závazků byl vždy spojen s výměnou vedení a následnou restrukturalizací instituce a jejích činností, směřující k odstranění příčin úpadku (28). |
| --- | --- |

6.2

ECB má za to, že opatření k řešení problémů by měla být přijímána v odůvodněných případech a měla by být doprovázena vhodnými podmínkami s cílem omezit morální hazard (26). Jak je uvedeno výše, instituce, které jsou v úpadku nebo u nichž je úpadek pravděpodobný, by měly být likvidovány v rámci běžného úpadkového řízení, a pokud je to považováno za nezbytné, měly by být likvidovány za pomoci nástrojů k řešení problémů. S ohledem na tyto skutečnosti by pravomoc odepsat závazky měla být jako nástroj k řešení problémů užívána převážně při řešení problémů institucí, které dosáhly bodu, kdy už nejsou životaschopné. ECB se domnívá, že možnost odepsat závazky za účelem zachování instituce, která je v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, jako trvajícího podniku (27) by měla přicházet v úvahu jen ve výjimečných a odůvodněných případech.

ECB podporuje, aby nástroj odepsání závazků byl vždy spojen s výměnou vedení a následnou restrukturalizací instituce a jejích činností, směřující k odstranění příčin úpadku (28).

| 6.3 | Navrhovaná směrnice stanoví, že Evropský orgán pro bankovnictví podává Komisi zprávu o provádění požadavku, aby si instituce vždy zachovaly dostatečnou celkovou částku kapitálu a způsobilých závazků vyjádřenou jako procentní podíl celkových závazků instituce (29). ECB vyzývá k další práci za účelem posouzení, zda by minimální požadavek na odepsání závazků měl být vyjádřen jako procento celkových závazků nebo jako procento rizikově vážených aktiv. Druhá možnost má výhodu v tom směru, že zohledňuje rizikovost aktiv instituce. ECB doporučuje, aby toto posouzení provedl Evropský orgán pro bankovnictví. ECB dále doporučuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi posouzení dopadu tohoto požadavku na instituce, jakož i posouzení toho, zda by bylo prospěšné zavést požadavek, který by zakazoval či omezoval, aby nástroje způsobilé k odepsání závazků byly drženy jen v rámci bankovního sektoru. |
| --- | --- |

6.3

Navrhovaná směrnice stanoví, že Evropský orgán pro bankovnictví podává Komisi zprávu o provádění požadavku, aby si instituce vždy zachovaly dostatečnou celkovou částku kapitálu a způsobilých závazků vyjádřenou jako procentní podíl celkových závazků instituce (29). ECB vyzývá k další práci za účelem posouzení, zda by minimální požadavek na odepsání závazků měl být vyjádřen jako procento celkových závazků nebo jako procento rizikově vážených aktiv. Druhá možnost má výhodu v tom směru, že zohledňuje rizikovost aktiv instituce. ECB doporučuje, aby toto posouzení provedl Evropský orgán pro bankovnictví. ECB dále doporučuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi posouzení dopadu tohoto požadavku na instituce, jakož i posouzení toho, zda by bylo prospěšné zavést požadavek, který by zakazoval či omezoval, aby nástroje způsobilé k odepsání závazků byly drženy jen v rámci bankovního sektoru.

| 6.4 | Navrhovaná směrnice stanoví, aby před přijetím jakýchkoli opatření k řešení problémů orgány příslušné k řešení vykonaly pravomoc odepisovat závazky (30). Odepsání kapitálových nástrojů je tedy pravomocí k řešení problémů (31), která se zřejmě uplatňuje, než se zahájí řešení problémů instituce. ECB podporuje skutečnost, že orgány mají pravomoc odepsat kapitálové nástroje před zahájením řešení problémů. S ohledem na rekapitalizaci institucí ECB doporučuje, aby tato skutečnost byla v zájmu zamezení pochybnostem v navrhované směrnici výslovně objasněna. Za účelem objasnění provázanosti jednotlivých fází postupu odepsání závazků by rovněž bylo vhodné, aby Komise provedla studii případů a simulaci provádění nástroje odepsání závazků. |
| --- | --- |

6.4

Navrhovaná směrnice stanoví, aby před přijetím jakýchkoli opatření k řešení problémů orgány příslušné k řešení vykonaly pravomoc odepisovat závazky (30). Odepsání kapitálových nástrojů je tedy pravomocí k řešení problémů (31), která se zřejmě uplatňuje, než se zahájí řešení problémů instituce. ECB podporuje skutečnost, že orgány mají pravomoc odepsat kapitálové nástroje před zahájením řešení problémů. S ohledem na rekapitalizaci institucí ECB doporučuje, aby tato skutečnost byla v zájmu zamezení pochybnostem v navrhované směrnici výslovně objasněna. Za účelem objasnění provázanosti jednotlivých fází postupu odepsání závazků by rovněž bylo vhodné, aby Komise provedla studii případů a simulaci provádění nástroje odepsání závazků.

7.   Financování řešení problémů a zamýšlený rozsah mechanismů financování

| 7.1 | Vhodný rámec pro řešení problémů by měl zajistit, aby náklady na řešení problémů nesli v prvé řadě a především akcionáři a věřitelé řešené instituce a soukromý sektor obecně. ECB proto vítá, že nástroje a pravomoci k řešení problémů v navrhované směrnici zmocňují orgány, aby břemeno financování řešení problémů uložily akcionářům a věřitelům. Navrhovaná směrnice kromě toho zavádí dva dodatečné zdroje financování řešení problémů: vnitrostátní mechanismy financování a příspěvky do systému pojištění vkladů (32). |
| --- | --- |

7.1

Vhodný rámec pro řešení problémů by měl zajistit, aby náklady na řešení problémů nesli v prvé řadě a především akcionáři a věřitelé řešené instituce a soukromý sektor obecně. ECB proto vítá, že nástroje a pravomoci k řešení problémů v navrhované směrnici zmocňují orgány, aby břemeno financování řešení problémů uložily akcionářům a věřitelům. Navrhovaná směrnice kromě toho zavádí dva dodatečné zdroje financování řešení problémů: vnitrostátní mechanismy financování a příspěvky do systému pojištění vkladů (32).

| 7.2 | Zatímco ECB uznává výhody dodatečných zdrojů financování řešení problémů, má za to, že ambiciózní návrh na zřízení evropského systému mechanismů financování nevyřeší významné přeshraniční otázky týkající se řešení problémů, jako je například koordinace a sdílení břemene. Existence 27 vnitrostátních mechanismů, které řídí vnitrostátní orgány, je dále komplikována navrhovaným systémem výpůjček, který není jasný v důležitých podrobnostech, jakými jsou například práva a povinnosti věřitelů a dlužníků. |
| --- | --- |

7.2

Zatímco ECB uznává výhody dodatečných zdrojů financování řešení problémů, má za to, že ambiciózní návrh na zřízení evropského systému mechanismů financování nevyřeší významné přeshraniční otázky týkající se řešení problémů, jako je například koordinace a sdílení břemene. Existence 27 vnitrostátních mechanismů, které řídí vnitrostátní orgány, je dále komplikována navrhovaným systémem výpůjček, který není jasný v důležitých podrobnostech, jakými jsou například práva a povinnosti věřitelů a dlužníků.

8.   Využití systémů pojištění vkladů při financování řešení problémů

| 8.1 | Navrhovaná směrnice stanoví, že systém pojištění vkladů, k němuž instituce náleží, ručí až do výše ztrát, které by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení (33). Na zapojení systému pojištění vkladů by mohlo mít velký dopad nakládání s pojištěnými vklady při převodu na překlenovací banku. Míra, v jaké se systém pojištění vkladů účastní opatření k řešení problémů, za stávajících podmínek ovlivní výši financování vyžadovaného z dalších dvou dostupných zdrojů – mechanismu financování a nezajištěných věřitelů. Tato nejistota mezi věřiteli by mohla zvýšit riziko preventivního hromadného stahování aktiv ze strany věřitelů, klientů a jiných protistran, což by zmařilo hlavní cíle režimu. |
| --- | --- |

8.1

Navrhovaná směrnice stanoví, že systém pojištění vkladů, k němuž instituce náleží, ručí až do výše ztrát, které by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení (33). Na zapojení systému pojištění vkladů by mohlo mít velký dopad nakládání s pojištěnými vklady při převodu na překlenovací banku. Míra, v jaké se systém pojištění vkladů účastní opatření k řešení problémů, za stávajících podmínek ovlivní výši financování vyžadovaného z dalších dvou dostupných zdrojů – mechanismu financování a nezajištěných věřitelů. Tato nejistota mezi věřiteli by mohla zvýšit riziko preventivního hromadného stahování aktiv ze strany věřitelů, klientů a jiných protistran, což by zmařilo hlavní cíle režimu.

| 8.2 | Navrhovaná směrnice umožňuje členským státům stanovit, že dostupné finanční prostředky ze systémů pojištění vkladů zřízených na jejich území lze použít pro účely financování řešení problémů (34). Zatímco ECB toto ustanovení podporuje, neboť umožňuje vzájemné působení systému pojištění vkladů a financování řešení problémů, považuje za zcela zásadní, aby toto ustanovení žádným způsobem nenarušovalo základní funkci systému pojištění vkladů, a sice ochranu pojištěných vkladů. ECB vítá, že navrhovaná směrnice upřednostňuje vyplacení vkladatelů, na něž se vztahuje systém pojištění vkladů, pokud má systém pojištění vkladů své dostupné finanční prostředky současně využít k financování řešení problémů i k plnění běžné funkce výplaty pojištěných věřitelů a dostupné prostředky nepostačují k uspokojení všech požadavků (35).
  Na základě těchto skutečností ECB doporučuje zajistit právní jistotu jednoznačným vymezením úlohy systému pojištění vkladů při financování řešení problémů bez ohledu na to, jaký nástroj k řešení problémů je zvolen a jak jsou opatření uplatňována.
  Navrhovaná směrnice stanoví, že členské státy zajistí, aby podle vnitrostátního práva, kterým se řídí obvyklé úpadkové řízení, byly systémy pojištění vkladů postaveny na roveň nezajištěným pohledávkám, které nejsou přednostní (36). Tento přístup se zdá být v rozporu s tím, že členským státům je umožněno, aby zavedly přednostní pořadí pohledávek z vkladů, které jsou pojištěny v rámci systému pojištění vkladů. V současné době přiznalo šest členských států, a to Bulharsko (37), Řecko (38), Lotyšsko (39), Maďarsko (40), Portugalsko (41) a Rumunsko (42), přednostní pořadí pohledávkám, které systém pojištění vkladů nabyl z titulu subrogace (tj. převzetí práv věřitele splacením jeho pohledávky) poté, co vyplatil částky odpovídající pojištěným vkladům, což přispívá k lepšímu zajištění toho, aby měl systém pojištění vkladů vždy k dispozici dostatečné finanční prostředky.
  Názory na dopad přiznání přednostního pořadí se velmi rozcházejí, neboť se má za to, že přednostní pořadí vkladatelů může mít dopad na náklady financování pro banky a že ostatní věřitelé vyvinou větší úsilí k zajištění svých pohledávek. Tento dopad by na druhou stranu byl do určité míry zmírněn, pokud se pohledávky s právem na přednostní uspokojení týkají jen pojištěných vkladů. Právní úprava, která zavádí přednostní pořadí pojištěných vkladatelů, by kromě toho měla usnadnit použití opatření k řešení problémů upravených v navrhované směrnici (např. nástroje prodeje obchodních činností, nástroje překlenovací instituce). Přednostní postavení pohledávek z pojištěných vkladů je žádoucí též z hlediska finanční stability, neboť snižuje nebezpečí hromadného výběru vkladů z bank, případných ztrát pojištěných vkladatelů ve fázi likvidace, jakož i nadměrného vyčerpání systému pojištění vkladů (43). |
| --- | --- |

8.2

Navrhovaná směrnice umožňuje členským státům stanovit, že dostupné finanční prostředky ze systémů pojištění vkladů zřízených na jejich území lze použít pro účely financování řešení problémů (34). Zatímco ECB toto ustanovení podporuje, neboť umožňuje vzájemné působení systému pojištění vkladů a financování řešení problémů, považuje za zcela zásadní, aby toto ustanovení žádným způsobem nenarušovalo základní funkci systému pojištění vkladů, a sice ochranu pojištěných vkladů. ECB vítá, že navrhovaná směrnice upřednostňuje vyplacení vkladatelů, na něž se vztahuje systém pojištění vkladů, pokud má systém pojištění vkladů své dostupné finanční prostředky současně využít k financování řešení problémů i k plnění běžné funkce výplaty pojištěných věřitelů a dostupné prostředky nepostačují k uspokojení všech požadavků (35).

Na základě těchto skutečností ECB doporučuje zajistit právní jistotu jednoznačným vymezením úlohy systému pojištění vkladů při financování řešení problémů bez ohledu na to, jaký nástroj k řešení problémů je zvolen a jak jsou opatření uplatňována.

Navrhovaná směrnice stanoví, že členské státy zajistí, aby podle vnitrostátního práva, kterým se řídí obvyklé úpadkové řízení, byly systémy pojištění vkladů postaveny na roveň nezajištěným pohledávkám, které nejsou přednostní (36). Tento přístup se zdá být v rozporu s tím, že členským státům je umožněno, aby zavedly přednostní pořadí pohledávek z vkladů, které jsou pojištěny v rámci systému pojištění vkladů. V současné době přiznalo šest členských států, a to Bulharsko (37), Řecko (38), Lotyšsko (39), Maďarsko (40), Portugalsko (41) a Rumunsko (42), přednostní pořadí pohledávkám, které systém pojištění vkladů nabyl z titulu subrogace (tj. převzetí práv věřitele splacením jeho pohledávky) poté, co vyplatil částky odpovídající pojištěným vkladům, což přispívá k lepšímu zajištění toho, aby měl systém pojištění vkladů vždy k dispozici dostatečné finanční prostředky.

Názory na dopad přiznání přednostního pořadí se velmi rozcházejí, neboť se má za to, že přednostní pořadí vkladatelů může mít dopad na náklady financování pro banky a že ostatní věřitelé vyvinou větší úsilí k zajištění svých pohledávek. Tento dopad by na druhou stranu byl do určité míry zmírněn, pokud se pohledávky s právem na přednostní uspokojení týkají jen pojištěných vkladů. Právní úprava, která zavádí přednostní pořadí pojištěných vkladatelů, by kromě toho měla usnadnit použití opatření k řešení problémů upravených v navrhované směrnici (např. nástroje prodeje obchodních činností, nástroje překlenovací instituce). Přednostní postavení pohledávek z pojištěných vkladů je žádoucí též z hlediska finanční stability, neboť snižuje nebezpečí hromadného výběru vkladů z bank, případných ztrát pojištěných vkladatelů ve fázi likvidace, jakož i nadměrného vyčerpání systému pojištění vkladů (43).

9.   Zveřejnění materiálů o uvedení instituce na trh

Navrhovaná směrnice stanoví, že zveřejnění skutečnosti, že je řešená instituce, která prodává všechny své obchodní činnosti nebo jejich část v rámci nástroje prodeje obchodních činností, uvedena na trh, lze pozdržet (44). ECB se domnívá, že zveřejnění informací citlivých z hlediska ceny, které se týkají veřejně obchodovaných finančních nástrojů, může být zapotřebí pozdržet i v případě použití jiných nástrojů k řešení problémů. Příslušná ustanovení v navrhované směrnici (45) by měla být rozšířena tak, aby se z nich stalo obecné pravidlo platné při použití jakéhokoli nástroje k řešení problémů, pokud pozdržení zveřejnění informací citlivých z hlediska ceny může být odůvodněno zájmem instituce.

10.   Další harmonizace pravidel pro ozdravné postupy a řešení problémů

| 10.1 | ECB podporuje vytvoření rámce pro ozdravné postupy a řešení problémů i pro nebankovní finanční instituce, které mají systémový význam, např. pojišťovací podniky a tržní infrastruktury (46). To by mělo být koordinováno s mezinárodními iniciativami. |
| --- | --- |

10.1

ECB podporuje vytvoření rámce pro ozdravné postupy a řešení problémů i pro nebankovní finanční instituce, které mají systémový význam, např. pojišťovací podniky a tržní infrastruktury (46). To by mělo být koordinováno s mezinárodními iniciativami.

| 10.2 | Je třeba pokračovat v úsilí dále minimálně harmonizovat právní předpisy v oblasti úpadku ve všech členských státech. Stávající rozdílnost právních předpisů v oblasti úpadku, například pokud jde o pořadí pohledávek věřitelů, má podstatný dopad na provádění nástrojů k řešení problémů, zejména na realizaci aktiv a závazků v držení subjektu pro řešení problémů. |
| --- | --- |

10.2

Je třeba pokračovat v úsilí dále minimálně harmonizovat právní předpisy v oblasti úpadku ve všech členských státech. Stávající rozdílnost právních předpisů v oblasti úpadku, například pokud jde o pořadí pohledávek věřitelů, má podstatný dopad na provádění nástrojů k řešení problémů, zejména na realizaci aktiv a závazků v držení subjektu pro řešení problémů.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 29. listopadu 2012.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2012) 280 final.

1

(2)  Viz dokument „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“, říjen 2011, který je k dispozici na internetových stránkách Rady pro finanční stabilitu http://www.financialstabilityboard.org a dokument Basilejského výboru pro bankovní dohled „Report and Recommendations of the Cross-border Bank Resolution Group“, březen 2010, který je k dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby http://www.bis.org

2

(3)  Viz čl. 2 odst. 1 navrhované směrnice.

3

(4)  Viz příspěvek ESCB k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, květen 2011, s. 4 a 5. Všechny dokumenty ECB, na něž se odkazuje, jsou k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu. Viz rovněž změna č. 3, kterou navrhuje ECB.

4

(5)  Viz čl. 27 odst. 1 písm. a) navrhované směrnice.

5

(6)  Viz čl. 27 odst. 2 písm. d) bod i) a ii) navrhované směrnice.

6

(7)  Viz čl. 27 odst. 2 písm. d) druhý odstavec navrhované směrnice.

7

(8)  Viz čl. 27 odst. 2 písm. d) navrhované směrnice ve spojení s čl. 2 odst. 26. Viz rovněž navrhované změny č. 2 a 8.

8

(9)  Viz příspěvek ESCB k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, květen 2011, s. 6, odstavec 9.

9

(10)  V tomto směru je čl. 74 odst. 3 písm. b) navrhované směrnice krokem správným směrem, který však nepostačuje k dostatečné výměně informací a spolupráci. Viz rovněž navrhované změny č. 4 a 23.

10

(11)  Viz čl. 5 odst. 3 navrhované směrnice; pokud se týká plánů řešení problémů, viz rovněž čl. 9 odst. 2 navrhované směrnice.

11

(12)  Viz Konvergenční zpráva ECB 2012, s. 29. Viz rovněž navrhovaná změna č. 1.

12

(13)  Viz čl. 34 odst. 2 a čl. 36 odst. 2 navrhované směrnice.

13

(14)  Viz stanovisko ECB CON/2011/39.

14

(15)  Nařízení Rady (ES) č. 3603/93 ze dne 13. prosince 1993, kterým se upřesňují definice pro použití zákazů uvedených v článcích 104 a 104b odst. 1 Smlouvy (Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 1).

15

(16)  Viz čl. 92 odst. 2 navrhované směrnice.

16

(17)  Viz článek 96 navrhované směrnice.

17

(18)  Viz odstavec 4 stanoviska ECB CON/2011/103 a odstavec 6.3 stanoviska ECB CON/2010/83.

18

(19)  Viz čl. 6 odst. 2 písm. b) navrhované směrnice.

19

(20)  Viz navrhovaná změna č. 5.

20

(21)  Viz články 16 až 22 navrhované směrnice.

21

(22)  Zásada, že transakce v rámci skupiny by měly být prováděny za běžných tržních podmínek, je základní zásadou práva společností téměř ve všech členských státech s výjimkou Španělska. Viz zpráva DBB law Generálnímu ředitelství pro trh z roku 2008 o právních omezeních převodů v rámci skupiny, která toto riziko zdůraznila.

22

(23)  Viz dokument „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“, říjen 2011, který je k dispozici na internetových stránkách Rady pro finanční stabilitu http://www.financialstabilityboard.org

23

(24)  Viz čl. 115 odst. 1 třetí odstavec navrhované směrnice.

24

(25)  Viz příspěvek Evropského systému centrálních bank (ESCB) k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, s. 4.

25

(26)  Viz příspěvek ESCB k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, květen 2011, s. 5.

26

(27)  Pojem „trvající podnik“ se používá k popisu situace, kdy instituce při řešení problémů nadále funguje bez vyhlídky na likvidaci v předvídatelné době. Toto je protikladem pojmu „podnik s ukončenou činností“, kdy jsou zachovány rozhodující bankovní funkce, avšak v jiném právním subjektu, než je subjekt, v jehož případě došlo k řešení problémů a likvidaci.

27

(28)  Viz 46. bod odůvodnění navrhované směrnice.

28

(29)  Viz čl. 39 odst. 6 navrhované směrnice.

29

(30)  Viz čl. 51 odst. 1 navrhované směrnice.

30

(31)  Viz čl. 56 odst. 1 písm. f) navrhované směrnice.

31

(32)  Článek 96. Pokud si mechanismy financování budou půjčovat rovněž od centrální banky, mohlo by se jednat o měnové financování. V tomto ohledu viz odstavec 3.4 a změnu č. 29.

32

(33)  Viz čl. 99 odst. 1 navrhované směrnice.

33

(34)  Viz čl. 99 odst. 5 navrhované směrnice.

34

(35)  Čl. 99 odst. 8 navrhované směrnice.

35

(36)  Viz čl. 99 odst. 2 navrhované směrnice.

36

(37)  Postavení věřitele s právem na přednostní uspokojení pohledávky je pro systém pojištění vkladů zakotveno v čl. 94 odst. 1 zákona o úpadku bank (Darjaven vestnik č. 92, 27.9.2002).

37

Darjaven vestnik

(38)  Postavení věřitele s právem na přednostní uspokojení pohledávky je v případě vkladatelů zakotveno v čl. 4 odst. 16 zákona 3746/2009, kterým se provádí směrnice 2005/14/ES o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel, směrnice 2005/68/ES o zajištění a jiná ustanovení (FEK A 27, 16.2.2009). Postavení systému pojištění vkladů zakotvuje čl. 13a odst. 4.

38

(39)  Zákon o úvěrových institucích ze dne 5. října 1995 (LV 163(446), 24.10.1995). Přednostní pořadí pro pojištěné vkladatele zavedl čl. 192 odst. 1 dne 21. května 1998.

39

(40)  Zákon CXII z roku 1996 o úvěrových institucích a finančních podnicích (Magyar Közlöny 1996/109, 12.12.1996), konkrétně hlava XV zákona o podrobnostech systému pojištění vkladů. Čl. 183 odst. 1 zákona zakotvuje právo na přednostní uspokojení všech, a nikoli jen pojištěných pohledávek z vkladů.

40

Magyar Közlöny

(41)  Viz článek 166-A konsolidované verze nařízení vlády č. 298/92 ze dne 31. prosince 1992 o právním rámci pro úvěrové instituce a finanční podniky (D.R. č. 30, I, 10.2.2012).

41

(42)  Nařízení vlády č. 10/2004 o řízení při soudní reorganizaci a konkurzu úvěrových institucí, ve znění pozdějších předpisů, zejména článku 378, zakotvuje právo na přednostní uspokojení pohledávek z pojištěných vkladů, včetně pohledávek systému pojištění vkladů vzniklých z titulu vyplacení náhrad pojištěným vkladatelům, po uhrazení všech nákladů týkajících se konkurzního řízení (Monitorul Oficial al României, část první, č. 84, 30.1.2004).

42

Monitorul Oficial al României

(43)  Viz stanovisko ECB CON/2011/83.

43

(44)  Viz čl. 33 odst. 2 navrhované směrnice.

44

(45)  Viz čl. 12 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16).

45

(46)  V tomto ohledu viz konzultace Komise k možnému rámci pro ozdravné postupy a řešení problémů pro finanční instituce, které nejsou bankami, ze dne 5. října 2012, která je k dispozici na internetových stránkách Evropské komise http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/nonbanks/consultation-document_en.pdf

46

---

PŘÍLOHA

Pozměňovací návrhy

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB (1) |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| 21. bod odůvodnění |
| „Plány ozdravných postupů a řešení problémů by neměly předpokládat přístup k mimořádné veřejné finanční podpoře nebo vystavovat riziku ztrát daňové poplatníky. Přístup k likviditním facilitám centrálních bank, včetně krizových facilit v oblasti likvidity, by neměl být považován za mimořádnou veřejnou finanční podporu pod podmínkou, že je instituce v okamžiku poskytnutí likvidity solventní a takové poskytnutí likvidity není součástí většího balíku pomoci, že je facilita zcela pokryta kolaterálem, přičemž se na něj se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě, že centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu a že je opatření přijato z vlastní iniciativy centrální banky a zejména není zajištěno protizárukou státu.“ | „Plány ozdravných postupů a řešení problémů by neměly předpokládat přístup k mimořádné veřejné finanční podpoře, nebo vystavovat riziku ztrát daňové poplatníky ani předpokládat
  P
  přístup k likviditě centrální banky
  likviditním facilitám centrálních bank, včetně krizových facilit v oblasti likvidity, by neměl být považován za mimořádnou veřejnou finanční podporu pod podmínkou, že je instituce v okamžiku poskytnutí likvidity solventní a takové poskytnutí likvidity není součástí většího balíku pomoci, že je facilita zcela pokryta kolaterálem, přičemž se na něj se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě, že centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu a že je opatření přijato z vlastní iniciativy centrální banky a zejména není zajištěno protizárukou státu.“ |
| Odůvodnění


  V zájmu plynulého fungování platebních systémů a měnové politiky poskytují centrální banky likviditu způsobilým protistranám, které jsou účastníky TARGET2 nebo které se účastní operací měnové politiky
   (2). Centrální banky mohou kromě toho poskytovat podporu likvidity za výjimečných okolností a v jednotlivých případech dočasně nelikvidním, avšak solventním úvěrovým institucím
   (3). Cílem navrhované změny je zajistit, aby plány ozdravných postupů a řešení problémů nepředpokládaly dostupnost podpory likvidity centrální banky. Centrální banky samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování, které jsou vymezeny ve Smlouvě
   (4). |
| Změna č. 2 |
| 24. bod odůvodnění |
| „Rámec pro řešení problémů by měl zajistit včasné zahájení řešení problémů předtím, než se finanční instituce dostane do rozvahové platební neschopnosti a než se zcela vyčerpá její vlastní kapitál. Řešení problémů by se mělo zahájit, když podnik již není nebo je pravděpodobné, že již nebude životaschopný, a jiná opatření k zabránění úpadku se projevila jako nedostatečná. Skutečnost, že instituce nesplňuje požadavky na schválení, by neměla sama o sobě ospravedlňovat zahájení řešení problémů, zejména pokud instituce dosud je nebo pravděpodobně bude životaschopná. Instituce by měla být považována za instituci v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, pokud porušuje nebo poruší kapitálové požadavky pro pokračující povolení, protože utrpěla nebo pravděpodobně utrpí ztráty, které vyčerpají veškerý celý nebo téměř celý její kapitál, pokud aktiva instituce jsou nebo budou menší než její závazky, pokud instituce není nebo nebude schopna splácet své splatné závazky, nebo pokud instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu. Skutečnost, že instituce potřebuje od centrální banky krizovou pomoc v oblasti likvidity, by neměla být sama o sobě podmínkou postačující k prokázání toho, že instituce není nebo nebude v blízké budoucnosti schopna splácet své splatné závazky. V zájmu zachování finanční stability, zejména v případě systémového nedostatku likvidity, by neměly státní záruky na likviditní facility poskytnuté centrálními bankami nebostátní záruky na nově vydané závazky vyvolat řešení problémů, pokud je splněna řada podmínek. Opatření státních záruk by měla být zejména schválena v rámci státní podpory, neměla by být součástí většího balíku pomoci a uplatnění záručních opatření by mělo být přísně časově omezeno. V obou případech musí být banka solventní.“ | „Rámec pro řešení problémů by měl zajistit včasné zahájení řešení problémů předtím, než se finanční instituce dostane do rozvahové platební neschopnosti a než se zcela vyčerpá její vlastní kapitál. Řešení problémů by se mělo zahájit, když podnik již není nebo je pravděpodobné, že již nebude životaschopný, a jiná opatření k zabránění úpadku se projevila jako nedostatečná. Skutečnost, že instituce nesplňuje požadavky na schválení, by neměla sama o sobě ospravedlňovat zahájení řešení problémů, zejména pokud instituce dosud je nebo pravděpodobně bude životaschopná. Instituce by měla být považována za instituci v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, pokud porušuje nebo poruší kapitálové požadavky pro pokračující povolení, protože utrpěla nebo pravděpodobně utrpí ztráty, které vyčerpají veškerý celý nebo téměř celý její kapitál, pokud aktiva instituce jsou nebo budou menší než její závazky, pokud instituce není nebo nebude schopna splácet své splatné závazky. nebo pokud instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu. Skutečnost, že instituce potřebuje od centrální banky krizovou pomoc v oblasti likvidity, by neměla být sama o sobě podmínkou postačující k prokázání toho, že instituce není nebo nebude v blízké budoucnosti schopna splácet své splatné závazky. V zájmu zachování finanční stability, zejména v případě systémového nedostatku likvidity, by neměly státní záruky na likviditní facility poskytnuté centrálními bankami nebostátní záruky na nově vydané závazky vyvolat řešení problémů, pokud je splněna řada podmínek. Opatření státních záruk by měla být zejména schválena v rámci státní podpory, neměla by být součástí většího balíku pomoci a uplatnění záručních opatření by mělo být přísně časově omezeno. V obou případech musí být banka solventní.“ |
| Odůvodnění


  Cílem navrhované změny je objasnit, že určení okolností, za nichž je instituce v úpadku či u níž je úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet z posouzení obezřetnostního stavu instituce ze strany příslušných orgánů. Posouzení nezbytnosti státní podpory by se účastnily orgány pro hospodářskou soutěž. Viz rovněž odůvodnění změny č. 10. |
| Změna č. 3 |
| Článek 2 |
| „Pro účely této směrnice se použijí následující definice: | „Pro účely této směrnice se použijí následující definice: |
| 1) | „řešením problémů“ se rozumí restrukturalizace instituce za účelem zajištění kontinuity jejích základních funkcí, zachování finanční stability a obnovení životaschopnosti celé instituce nebo její části; |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB (1)

Změna č. 1

21. bod odůvodnění

„Plány ozdravných postupů a řešení problémů by neměly předpokládat přístup k mimořádné veřejné finanční podpoře nebo vystavovat riziku ztrát daňové poplatníky. Přístup k likviditním facilitám centrálních bank, včetně krizových facilit v oblasti likvidity, by neměl být považován za mimořádnou veřejnou finanční podporu pod podmínkou, že je instituce v okamžiku poskytnutí likvidity solventní a takové poskytnutí likvidity není součástí většího balíku pomoci, že je facilita zcela pokryta kolaterálem, přičemž se na něj se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě, že centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu a že je opatření přijato z vlastní iniciativy centrální banky a zejména není zajištěno protizárukou státu.“

„Plány ozdravných postupů a řešení problémů by neměly předpokládat přístup k mimořádné veřejné finanční podpoře, nebo vystavovat riziku ztrát daňové poplatníky ani předpokládat
  P
  přístup k likviditě centrální banky
  likviditním facilitám centrálních bank, včetně krizových facilit v oblasti likvidity, by neměl být považován za mimořádnou veřejnou finanční podporu pod podmínkou, že je instituce v okamžiku poskytnutí likvidity solventní a takové poskytnutí likvidity není součástí většího balíku pomoci, že je facilita zcela pokryta kolaterálem, přičemž se na něj se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě, že centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu a že je opatření přijato z vlastní iniciativy centrální banky a zejména není zajištěno protizárukou státu.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu plynulého fungování platebních systémů a měnové politiky poskytují centrální banky likviditu způsobilým protistranám, které jsou účastníky TARGET2 nebo které se účastní operací měnové politiky
   (2). Centrální banky mohou kromě toho poskytovat podporu likvidity za výjimečných okolností a v jednotlivých případech dočasně nelikvidním, avšak solventním úvěrovým institucím
   (3). Cílem navrhované změny je zajistit, aby plány ozdravných postupů a řešení problémů nepředpokládaly dostupnost podpory likvidity centrální banky. Centrální banky samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování, které jsou vymezeny ve Smlouvě
   (4).

V zájmu plynulého fungování platebních systémů a měnové politiky poskytují centrální banky likviditu způsobilým protistranám, které jsou účastníky TARGET2 nebo které se účastní operací měnové politiky

2

Centrální banky mohou kromě toho poskytovat podporu likvidity za výjimečných okolností a v jednotlivých případech dočasně nelikvidním, avšak solventním úvěrovým institucím

3

Cílem navrhované změny je zajistit, aby plány ozdravných postupů a řešení problémů nepředpokládaly dostupnost podpory likvidity centrální banky. Centrální banky samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování, které jsou vymezeny ve Smlouvě

4

Změna č. 2

Změna č. 2

24. bod odůvodnění

„Rámec pro řešení problémů by měl zajistit včasné zahájení řešení problémů předtím, než se finanční instituce dostane do rozvahové platební neschopnosti a než se zcela vyčerpá její vlastní kapitál. Řešení problémů by se mělo zahájit, když podnik již není nebo je pravděpodobné, že již nebude životaschopný, a jiná opatření k zabránění úpadku se projevila jako nedostatečná. Skutečnost, že instituce nesplňuje požadavky na schválení, by neměla sama o sobě ospravedlňovat zahájení řešení problémů, zejména pokud instituce dosud je nebo pravděpodobně bude životaschopná. Instituce by měla být považována za instituci v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, pokud porušuje nebo poruší kapitálové požadavky pro pokračující povolení, protože utrpěla nebo pravděpodobně utrpí ztráty, které vyčerpají veškerý celý nebo téměř celý její kapitál, pokud aktiva instituce jsou nebo budou menší než její závazky, pokud instituce není nebo nebude schopna splácet své splatné závazky, nebo pokud instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu. Skutečnost, že instituce potřebuje od centrální banky krizovou pomoc v oblasti likvidity, by neměla být sama o sobě podmínkou postačující k prokázání toho, že instituce není nebo nebude v blízké budoucnosti schopna splácet své splatné závazky. V zájmu zachování finanční stability, zejména v případě systémového nedostatku likvidity, by neměly státní záruky na likviditní facility poskytnuté centrálními bankami nebostátní záruky na nově vydané závazky vyvolat řešení problémů, pokud je splněna řada podmínek. Opatření státních záruk by měla být zejména schválena v rámci státní podpory, neměla by být součástí většího balíku pomoci a uplatnění záručních opatření by mělo být přísně časově omezeno. V obou případech musí být banka solventní.“

„Rámec pro řešení problémů by měl zajistit včasné zahájení řešení problémů předtím, než se finanční instituce dostane do rozvahové platební neschopnosti a než se zcela vyčerpá její vlastní kapitál. Řešení problémů by se mělo zahájit, když podnik již není nebo je pravděpodobné, že již nebude životaschopný, a jiná opatření k zabránění úpadku se projevila jako nedostatečná. Skutečnost, že instituce nesplňuje požadavky na schválení, by neměla sama o sobě ospravedlňovat zahájení řešení problémů, zejména pokud instituce dosud je nebo pravděpodobně bude životaschopná. Instituce by měla být považována za instituci v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, pokud porušuje nebo poruší kapitálové požadavky pro pokračující povolení, protože utrpěla nebo pravděpodobně utrpí ztráty, které vyčerpají veškerý celý nebo téměř celý její kapitál, pokud aktiva instituce jsou nebo budou menší než její závazky, pokud instituce není nebo nebude schopna splácet své splatné závazky. nebo pokud instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu. Skutečnost, že instituce potřebuje od centrální banky krizovou pomoc v oblasti likvidity, by neměla být sama o sobě podmínkou postačující k prokázání toho, že instituce není nebo nebude v blízké budoucnosti schopna splácet své splatné závazky. V zájmu zachování finanční stability, zejména v případě systémového nedostatku likvidity, by neměly státní záruky na likviditní facility poskytnuté centrálními bankami nebostátní záruky na nově vydané závazky vyvolat řešení problémů, pokud je splněna řada podmínek. Opatření státních záruk by měla být zejména schválena v rámci státní podpory, neměla by být součástí většího balíku pomoci a uplatnění záručních opatření by mělo být přísně časově omezeno. V obou případech musí být banka solventní.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je objasnit, že určení okolností, za nichž je instituce v úpadku či u níž je úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet z posouzení obezřetnostního stavu instituce ze strany příslušných orgánů. Posouzení nezbytnosti státní podpory by se účastnily orgány pro hospodářskou soutěž. Viz rovněž odůvodnění změny č. 10.

Cílem navrhované změny je objasnit, že určení okolností, za nichž je instituce v úpadku či u níž je úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet z posouzení obezřetnostního stavu instituce ze strany příslušných orgánů. Posouzení nezbytnosti státní podpory by se účastnily orgány pro hospodářskou soutěž. Viz rovněž odůvodnění změny č. 10.

Změna č. 3

Změna č. 3

Článek 2

„Pro účely této směrnice se použijí následující definice:

„Pro účely této směrnice se použijí následující definice:

1)

„řešením problémů“ se rozumí restrukturalizace instituce za účelem zajištění kontinuity jejích základních funkcí, zachování finanční stability a obnovení životaschopnosti celé instituce nebo její části;

| 1) | „řešením problémů“ se rozumí restrukturalizace instituce za účelem zajištění kontinuity jejích základních funkcí, zachování finanční stability a obnovení životaschopnosti části této instituce nebo – ve výjimečných a odůvodněných případech – celé instituce
  celé instituce nebo její části; |
| --- | --- |

1)

„řešením problémů“ se rozumí restrukturalizace instituce za účelem zajištění kontinuity jejích základních funkcí, zachování finanční stability a obnovení životaschopnosti části této instituce nebo – ve výjimečných a odůvodněných případech – celé instituce
  celé instituce nebo její části;

části této instituce nebo – ve výjimečných a odůvodněných případech – celé instituce

celé instituce nebo její části

[...]“

[...]

| 84) | „vnitrostátním určeným orgánem“ se rozumí určený orgán ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.“ |
| --- | --- |

84)

84)

„vnitrostátním určeným orgánem“ se rozumí určený orgán ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.“

„vnitrostátním určeným orgánem“ se rozumí určený orgán ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je zdůraznit, že instituce v úpadku či instituce, které nejsou životaschopné, by měly být zásadně likvidovány v rámci běžných úpadkových řízení. Je-li to považováno za nezbytné, měla by být platební schopnost instituce obnovena uplatněním nástrojů k řešení problémů a jen v krajním případě by měla být tato instituce restrukturalizována jako trvající podnik. ECB zdůrazňuje, že je důležité požadovat, aby restrukturalizaci trvajícího podniku vždy doprovázela opatření ke snížení morálního hazardu. V zájmu dosažení souladu s hlavním politickým cílem
   (5)
  by například akcionáři a nezajištění věřitelé měli převzít ztráty a mělo by být nahrazeno vedení. Nejsou-li tyto prostředky dostatečné, měly by být využity mechanismy financování. ECB zdůrazňuje, že transparentní financování je jednou z hlavních otázek, jež má vliv na zákonnost a odpovědnost za využívání veřejných prostředků, na jejichž zabezpečení má Eurosystém zájem. ECB zdůrazňuje, že v souladu se zákazem měnového financování
   (6)
  nesmějí centrální banky tyto mechanismy financovat.

Cílem navrhované změny je zdůraznit, že instituce v úpadku či instituce, které nejsou životaschopné, by měly být zásadně likvidovány v rámci běžných úpadkových řízení. Je-li to považováno za nezbytné, měla by být platební schopnost instituce obnovena uplatněním nástrojů k řešení problémů a jen v krajním případě by měla být tato instituce restrukturalizována jako trvající podnik. ECB zdůrazňuje, že je důležité požadovat, aby restrukturalizaci trvajícího podniku vždy doprovázela opatření ke snížení morálního hazardu. V zájmu dosažení souladu s hlavním politickým cílem

5

by například akcionáři a nezajištění věřitelé měli převzít ztráty a mělo by být nahrazeno vedení. Nejsou-li tyto prostředky dostatečné, měly by být využity mechanismy financování. ECB zdůrazňuje, že transparentní financování je jednou z hlavních otázek, jež má vliv na zákonnost a odpovědnost za využívání veřejných prostředků, na jejichž zabezpečení má Eurosystém zájem. ECB zdůrazňuje, že v souladu se zákazem měnového financování

6

nesmějí centrální banky tyto mechanismy financovat.

V navrhované změně č. 5 je používán pojem „vnitrostátní určený orgán“; je třeba jej tedy definovat.

V navrhované změně č. 5 je používán pojem „vnitrostátní určený orgán“; je třeba jej tedy definovat.

Změna č. 4

Změna č. 4

Čl. 3 odst. 5a (nový)

Žádný text

„Pokud orgán příslušný k řešení určený v souladu s odstavcem 1 není centrální bankou, oznamují se všechna rozhodnutí orgánu příslušného k řešení podle této směrnice bezodkladně centrální bance.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná směrnice stanoví, že orgány příslušnými k řešení mohou být příslušné orgány pro dohled pro účely směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, centrální banky, příslušná ministerstva nebo jiné orgány veřejné správy
   (7). Centrální banky mají jasně vymezený mandát v oblasti finanční stability
   (8), což odůvodňuje sdělování relevantních informací příslušné centrální bance, je-li orgán příslušný k řešení jiným orgánem veřejné správy.

Navrhovaná směrnice stanoví, že orgány příslušnými k řešení mohou být příslušné orgány pro dohled pro účely směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, centrální banky, příslušná ministerstva nebo jiné orgány veřejné správy

7

Centrální banky mají jasně vymezený mandát v oblasti finanční stability

8

což odůvodňuje sdělování relevantních informací příslušné centrální bance, je-li orgán příslušný k řešení jiným orgánem veřejné správy.

Změna č. 5

Změna č. 5

Čl. 6 odst. 2

„Příslušné orgány tyto plány přezkoumají a posoudí, do jaké míry jednotlivé plány vyhovují požadavkům stanoveným v článku 5 a následujícím kritériím:“

„Příslušné orgány za konzultace s vnitrostátními určenými orgány tyto plány přezkoumají a posoudí, do jaké míry jednotlivé plány vyhovují požadavkům stanoveným v článku 5 a následujícím kritériím:“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná směrnice zakotvuje přezkum plánů ozdravných postupů ze strany příslušných orgánů s cílem zajistit, aby tyto plány bylo možné účinně provést za situace finančního napětí, aniž by to mělo nepříznivé účinky na finanční systém, mimo jiné i v případě, kdy plán ozdravných postupů ve stejném období realizují i jiné instituce. S cílem zajistit, aby byly v plném rozsahu zohledněny tyto systémové obavy, by se do tohoto procesu měly zapojit příslušné vnitrostátní určené orgány, pokud nejsou orgány příslušnými. Pokud se týká definice tohoto pojmu, viz rovněž navrhovanou změnu č. 3.

Navrhovaná směrnice zakotvuje přezkum plánů ozdravných postupů ze strany příslušných orgánů s cílem zajistit, aby tyto plány bylo možné účinně provést za situace finančního napětí, aniž by to mělo nepříznivé účinky na finanční systém, mimo jiné i v případě, kdy plán ozdravných postupů ve stejném období realizují i jiné instituce. S cílem zajistit, aby byly v plném rozsahu zohledněny tyto systémové obavy, by se do tohoto procesu měly zapojit příslušné vnitrostátní určené orgány, pokud nejsou orgány příslušnými. Pokud se týká definice tohoto pojmu, viz rovněž navrhovanou změnu č. 3.

Změna č. 6

Změna č. 6

Čl. 9 odst. 2

„Plán řešení problémů zohledňuje řadu scénářů včetně scénáře úpadku se specifickými charakteristikami nebo úpadku, k němuž může dojít v době širší finanční nestability nebo událostí se systémovým dopadem. Plán řešení problémů nepředpokládá žádnou mimořádnou veřejnou finanční podporu kromě použití mechanismů financování zřízených v souladu s článkem 91.“

„Plán řešení problémů zohledňuje řadu scénářů včetně scénáře úpadku se specifickými charakteristikami nebo úpadku, k němuž může dojít v době širší finanční nestability nebo událostí se systémovým dopadem. Plán řešení problémů nepředpokládá žádnou mimořádnou veřejnou finanční podporu nebo krizovou pomoc centrální banky v oblasti likvidity kromě použití mechanismů financování zřízených v souladu s článkem 91.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná změna zdůrazňuje, že centrální banky nezávisle a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky, včetně krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování
   (9). Viz rovněž odůvodnění změny č. 7.

Navrhovaná změna zdůrazňuje, že centrální banky nezávisle a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky, včetně krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování

9

Viz rovněž odůvodnění změny č. 7.

Změna č. 7

Změna č. 7

Čl. 13 odst. 1

„Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k řešení za konzultace s příslušnými orgány posoudily, v jakém rozsahu lze obnovit platební schopnost institucí a skupin, aniž by se kromě použití mechanismů financování zřízených v souladu s článkem 91 předpokládala mimořádná veřejná finanční podpora. Má se za to, že je možné obnovit platební schopnost instituce nebo skupiny, pokud ji orgán příslušný k řešení může proveditelně a věrohodně likvidovat v běžném úpadkovém řízení nebo obnovit její platební schopnost uplatněním různých nástrojů a pravomocí k řešení problémů, aniž by to mělo závažné nepříznivé důsledky pro finanční systémy členského státu, v němž je instituce umístěna, včetně okolností širší finanční nestability nebo událostí se systémovým dopadem, s ohledem na ekonomiku nebo finanční stabilitu v témženebo jiném členském státě Unie a s cílem zajistit kontinuitu zásadních funkcí prováděných institucí nebo skupinou jejich oddělením, protože mohou být snadno včas odděleny, nebo jinými prostředky.“

„Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k řešení za konzultace s příslušnými orgány posoudily, v jakém rozsahu lze obnovit platební schopnost institucí a skupin, aniž by se kromě použití mechanismů financování zřízených v souladu s článkem 91 předpokládala mimořádná veřejná finanční podpora nebo krizová pomoc centrální banky v oblasti likvidity. Má se za to, že je možné obnovit platební schopnost instituce nebo skupiny, pokud ji orgán příslušný k řešení může proveditelně a věrohodně likvidovat v běžném úpadkovém řízení nebo obnovit její platební schopnost uplatněním různých nástrojů a pravomocí k řešení problémů, aniž by to mělo závažné nepříznivé důsledky pro finanční systémy členského státu, v němž je instituce umístěna, včetně okolností širší finanční nestability nebo událostí se systémovým dopadem,s ohledem na ekonomiku nebo finanční stabilitu v témže nebo jiném členském státě Unie a s cílem zajistit kontinuitu zásadních funkcí prováděných institucí nebo skupinou jejich oddělením, protože mohou být snadno včas odděleny, nebo jinými prostředky.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná změna zdůrazňuje, že centrální banky nezávisle a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky, včetně krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování
   (10). Viz rovněž odůvodnění změny č. 6.

Navrhovaná změna zdůrazňuje, že centrální banky nezávisle a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky, včetně krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování

10

Viz rovněž odůvodnění změny č. 6.

Změna č. 8

Změna č. 8

Čl. 26 odst. 2 písm. e)

„chránit vkladatele kryté směrnicí 94/19/ES a investory kryté směrnicí 97/9/ES;“

„chránit vkladatele kryté
  ve smyslu článku 1 směrnice
  í 94/19/ES a investory kryté směrnicí 97/9/ES;“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB má za to, že základna vkladatelů úvěrových institucí je zdrojem financování, jenž by měl být posílen. Za tímto účelem by cíl řešení problémů uvedený v čl. 26 odst. 2 písm. e) měl být rozšířen na všechny vklady ve smyslu článku 1 směrnice 94/19/ES bez omezení částkou 100 000,- EUR.

ECB má za to, že základna vkladatelů úvěrových institucí je zdrojem financování, jenž by měl být posílen. Za tímto účelem by cíl řešení problémů uvedený v čl. 26 odst. 2 písm. e) měl být rozšířen na všechny vklady ve smyslu článku 1 směrnice 94/19/ES bez omezení částkou 100 000,- EUR.

Změna č. 9

Změna č. 9

Čl. 27 odst. 1 písm. a)

„Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k řešení podnikly opatření k řešení problémů ve vztahu k instituci uvedené v čl. 1 písm. a), pouze pokud jsou splněny veškeré tyto podmínky:

„Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k řešení podnikly opatření k řešení problémů ve vztahu k instituci uvedené v čl. 1 písm. a), pouze pokud jsou splněny veškeré tyto podmínky:

| a) | příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný; |
| --- | --- |

a)

příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný;

| a) | příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný; |
| --- | --- |

a)

příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný;

nebo orgán příslušný k řešení

| b) | s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku instituce v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu jiná než opatření k řešení problémů přijatá ve vztahu k instituci; |
| --- | --- |

b)

s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku instituce v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu jiná než opatření k řešení problémů přijatá ve vztahu k instituci;

| b) | s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku instituce v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu jiná než opatření k řešení problémů přijatá ve vztahu k instituci; |
| --- | --- |

b)

s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku instituce v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu jiná než opatření k řešení problémů přijatá ve vztahu k instituci;

| c) | opatření k řešení problémů jsou nezbytná ve veřejném zájmu podle odstavce 3.“ |
| --- | --- |

c)

opatření k řešení problémů jsou nezbytná ve veřejném zájmu podle odstavce 3.“

| c) | opatření k řešení problémů jsou nezbytná ve veřejném zájmu podle odstavce 3.“ |
| --- | --- |

c)

opatření k řešení problémů jsou nezbytná ve veřejném zájmu podle odstavce 3.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná směrnice stanoví, že orgány příslušné k řešení podniknou opatření k řešení problémů, pokud příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný. Má se za to, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, pokud nesplňuje určitá obezřetnostní kritéria. ECB se domnívá, že toto určení by s ohledem na svou roli orgánu obezřetnostního dohledu, jakož i regulátora měl provádět sám příslušný orgán. Příslušné orgány dokážou nejlépe posoudit, zdanastala některá z podmínek uvedených v čl. 27 odst. 2 navrhované směrnice; například zda instituce porušuje kapitálové požadavky pro pokračující povolení. Touto změnou by kromě toho měl být dosažen soulad s čl. 74 odst. 1 navrhované směrnice, který řídícímu orgánu instituce ukládá povinnost, aby skutečnost, že je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, oznámil příslušnému orgánu.

Navrhovaná směrnice stanoví, že orgány příslušné k řešení podniknou opatření k řešení problémů, pokud příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný. Má se za to, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, pokud nesplňuje určitá obezřetnostní kritéria. ECB se domnívá, že toto určení by s ohledem na svou roli orgánu obezřetnostního dohledu, jakož i regulátora měl provádět sám příslušný orgán. Příslušné orgány dokážou nejlépe posoudit, zdanastala některá z podmínek uvedených v čl. 27 odst. 2 navrhované směrnice; například zda instituce porušuje kapitálové požadavky pro pokračující povolení. Touto změnou by kromě toho měl být dosažen soulad s čl. 74 odst. 1 navrhované směrnice, který řídícímu orgánu instituce ukládá povinnost, aby skutečnost, že je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, oznámil příslušnému orgánu.

Změna č. 10

Změna č. 10

Čl. 27 odst. 2

„Pro účely odst. 1 písm. a) se má za to, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:

„Pro účely odst. 1 písm. a) se má za to, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:

[...]

[...]

| d) | instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu, s výjimkou případů, kdy v zájmu zachování finanční stability vyžaduje kterékoli z následujících opatření: |
| --- | --- |

d)

instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu, s výjimkou případů, kdy v zájmu zachování finanční stability vyžaduje kterékoli z následujících opatření:

| d) | instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu, s výjimkou případů, kdy v zájmu zachování finanční stability vyžaduje kterékoli z následujících opatření: |
| --- | --- |

d)

d)

instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu, s výjimkou případů, kdy v zájmu zachování finanční stability vyžaduje kterékoli z následujících opatření:

instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu, s výjimkou případů, kdy v zájmu zachování finanční stability vyžaduje kterékoli z následujících opatření:

| i) | státní záruku za likviditní facility poskytnuté centrálními bankami v souladu s běžnými podmínkami centrálních bank (facilita je plně zajištěna zajištěním, na nějž se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě a centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu); |
| --- | --- |

i)

státní záruku za likviditní facility poskytnuté centrálními bankami v souladu s běžnými podmínkami centrálních bank (facilita je plně zajištěna zajištěním, na nějž se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě a centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu);

| i) | státní záruku za likviditní facility poskytnuté centrálními bankami v souladu s běžnými podmínkami centrálních bank (facilita je plně zajištěna zajištěním, na nějž se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě a centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu); |
| --- | --- |

i)

i)

státní záruku za likviditní facility poskytnuté centrálními bankami v souladu s běžnými podmínkami centrálních bank (facilita je plně zajištěna zajištěním, na nějž se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě a centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu);

státní záruku za likviditní facility poskytnuté centrálními bankami v souladu s běžnými podmínkami centrálních bank (facilita je plně zajištěna zajištěním, na nějž se použije snížení hodnoty v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě a centrální banka příjemci účtuje sankční úrokovou sazbu)

| ii) | státní záruku za nově vydané závazky za účelem nápravy závažného narušení ekonomiky členského státu. |
| --- | --- |

ii)

státní záruku za nově vydané závazky za účelem nápravy závažného narušení ekonomiky členského státu.

| ii) | státní záruku za nově vydané závazky za účelem nápravy závažného narušení ekonomiky členského státu. |
| --- | --- |

ii)

ii)

státní záruku za nově vydané závazky za účelem nápravy závažného narušení ekonomiky členského státu.

státní záruku za nově vydané závazky za účelem nápravy závažného narušení ekonomiky členského státu.

V obou případech uvedených v bodech i) a ii) musí být záruky omezeny na solventní finanční instituce, nesmí být součástí většího balíku podpory, podléhají schválení v rámci pravidel pro státní podporu a použijí se na období nejvýše tří měsíců.“

V obou případech uvedených v bodech i) a ii) musí být záruky omezeny na solventní finanční instituce, nesmí být součástí většího balíku podpory, podléhají schválení v rámci pravidel pro státní podporu a použijí se na období nejvýše tří měsíců.“

V obou případech uvedených v bodech i) a ii) musí být záruky omezeny na solventní finanční instituce, nesmí být součástí většího balíku podpory, podléhají schválení v rámci pravidel pro státní podporu a použijí se na období nejvýše tří měsíců.

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhované nařízení vyžaduje, aby nástroje k řešení problémů byly použity před poskytnutím jakékoli kapitálové injekce veřejného sektoru nebo odpovídající mimořádné veřejné finanční podpory instituci
   (11). Zatímco ECB tuto skutečnost zcela podporuje, má za to, že v zájmu rychlého a účinného provádění opatření k řešení problémů by měly být jednoznačně vymezeny povinnosti zúčastněných orgánů. Cílem navrhované změny je ujasnit, že určení podmínek, za nichž je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet z posouzení příslušných orgánů. ECB se domnívá, že není jasné, jak se určí, že státní podpora je nezbytná. Kromě toho byla mimořádná veřejná finanční podpora definována jako státní podpora, která se poskytuje nejen s cílem obnovit životaschopnost, likviditu nebo platební schopnost instituce, ale i s cílem životaschopnost, likviditu či platební schopnost zachovat
   (12). Mimořádná veřejná finanční podpora poskytnutá k zachování finančně zdravé instituce by sama o sobě neměla být podmínkou, kvůli které by tato instituce byla považována za instituci v úpadku nebo za instituci, u níž je úpadek pravděpodobný. ECB se dále domnívá, že určení podmínek, za nichž je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet jen z posouzení obezřetnostního stavu této instituce a nemělo by zahrnovat posouzení nezbytnosti státní podpory. V tomto ohledu ustanovení, že „instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný“ vždy, když „instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu“, tj. státní podporu, samo o sobě nezakotvuje vhodné objektivní kritérium.

Navrhované nařízení vyžaduje, aby nástroje k řešení problémů byly použity před poskytnutím jakékoli kapitálové injekce veřejného sektoru nebo odpovídající mimořádné veřejné finanční podpory instituci

11

Zatímco ECB tuto skutečnost zcela podporuje, má za to, že v zájmu rychlého a účinného provádění opatření k řešení problémů by měly být jednoznačně vymezeny povinnosti zúčastněných orgánů. Cílem navrhované změny je ujasnit, že určení podmínek, za nichž je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet z posouzení příslušných orgánů. ECB se domnívá, že není jasné, jak se určí, že státní podpora je nezbytná. Kromě toho byla mimořádná veřejná finanční podpora definována jako státní podpora, která se poskytuje nejen s cílem obnovit životaschopnost, likviditu nebo platební schopnost instituce, ale i s cílem životaschopnost, likviditu či platební schopnost zachovat

12

Mimořádná veřejná finanční podpora poskytnutá k zachování finančně zdravé instituce by sama o sobě neměla být podmínkou, kvůli které by tato instituce byla považována za instituci v úpadku nebo za instituci, u níž je úpadek pravděpodobný. ECB se dále domnívá, že určení podmínek, za nichž je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, by mělo vycházet jen z posouzení obezřetnostního stavu této instituce a nemělo by zahrnovat posouzení nezbytnosti státní podpory. V tomto ohledu ustanovení, že „instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný“ vždy, když „instituce vyžaduje mimořádnou veřejnou finanční podporu“, tj. státní podporu, samo o sobě nezakotvuje vhodné objektivní kritérium.

Viz rovněž navrhovaná změna č. 2.

Viz rovněž navrhovaná změna č. 2.

Změna č. 11

Změna č. 11

Článek 29

„1.   Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k řešení při uplatňování nástrojů k řešení problémů a při výkonupravomocí k řešení problémů přijaly veškerá příslušná opatření s cílem zajistit, aby byla opatření k řešení problémů podniknuta v souladu s těmito zásadami:

„1.   Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k řešení při uplatňování nástrojů k řešení problémů a při výkonupravomocí k řešení problémů přijaly veškerá příslušná opatření s cílem zajistit, aby byla opatření k řešení problémů podniknuta v souladu s těmito zásadami:

| a) | nejprve nesou ztráty akcionáři řešené instituce; |
| --- | --- |

a)

nejprve nesou ztráty akcionáři řešené instituce;

| a) | nejprve nesou ztráty akcionáři řešené instituce; |
| --- | --- |

a)

nejprve nesou ztráty akcionáři řešené instituce;

| b) | po akcionářích nesou ztráty věřitelé řešené instituce v souladu s pořadím priority jejich pohledávek podle této směrnice; |
| --- | --- |

b)

po akcionářích nesou ztráty věřitelé řešené instituce v souladu s pořadím priority jejich pohledávek podle této směrnice;

| b) | po akcionářích nesou ztráty věřitelé řešené instituce v souladu s pořadím priority jejich pohledávek podle této směrnice; |
| --- | --- |

b)

po akcionářích nesou ztráty věřitelé řešené instituce v souladu s pořadím priority jejich pohledávek podle této směrnice;

| c) | vrcholové vedení řešené instituce je vyměněno; |
| --- | --- |

c)

vrcholové vedení řešené instituce je vyměněno;

| c) | vrcholové vedení řešené instituce je vyměněno; |
| --- | --- |

c)

vrcholové vedení řešené instituce je vyměněno;

| d) | členové vrcholového vedení řešené instituce nesou ztráty, jež podle občanského nebo trestního práva odpovídají jejich individuální odpovědnosti za úpadek instituce; |
| --- | --- |

d)

členové vrcholového vedení řešené instituce nesou ztráty, jež podle občanského nebo trestního práva odpovídají jejich individuální odpovědnosti za úpadek instituce;

| d) | členové vrcholového vedení řešené instituce nesou ztráty, jež podle občanského nebo trestního práva odpovídají jejich individuální odpovědnosti za úpadek instituce; |
| --- | --- |

d)

členové vrcholového vedení řešené instituce nesou ztráty, jež podle občanského nebo trestního práva odpovídají jejich individuální odpovědnosti za úpadek instituce;

| e) | pokud není v této směrnici stanoveno jinak, věřitelům stejné třídy se dostane rovného zacházení; |
| --- | --- |

e)

pokud není v této směrnici stanoveno jinak, věřitelům stejné třídy se dostane rovného zacházení;

| e) | pokud není v této směrnici stanoveno jinak, věřitelům stejné třídy se dostane rovného zacházení; |
| --- | --- |

e)

pokud není v této směrnici stanoveno jinak, věřitelům stejné třídy se dostane rovného zacházení;

| f) | žádnému věřiteli nevzniknou větší ztráty, než by tomu bylo, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení. |
| --- | --- |

f)

žádnému věřiteli nevzniknou větší ztráty, než by tomu bylo, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení.

| f) | žádnému věřiteli nevzniknou větší ztráty, než by tomu bylo, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení; |
| --- | --- |

f)

žádnému věřiteli nevzniknou větší ztráty, než by tomu bylo, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení;

| g) | pohledávky vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, jsou při platební neschopnosti úvěrové instituce náležitě chráněny. |
| --- | --- |

g)

g)

pohledávky vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, jsou při platební neschopnosti úvěrové instituce náležitě chráněny.

pohledávky vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, jsou při platební neschopnosti úvěrové instituce náležitě chráněny

2.   Pokud je instituce subjektem skupiny, orgány příslušné k řešení uplatní opatření k řešení problémů a vykonávají pravomoci k řešení problémů způsobem, jenž minimalizuje dopad na spřízněné instituce a na skupinu jako celek a minimalizuje nepříznivý dopad na finanční stabilitu v Unii a zejména v zemích, kde skupina provozuje činnost.

2.   S cílem zajistit účinnost odst. 1 písm. g) zajistí členské státy, aby:

S cílem zajistit účinnost odst. 1 písm. g) zajistí členské státy, aby:

| i) | pohledávky vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, byly pohledávkami s právem na přednostní uspokojení, které by v případě platební neschopnosti úvěrové instituce měly pořadí vyšší priority než pohledávky běžných nezajištěných věřitelů bez přednostního práva na uspokojení; |
| --- | --- |

i)

i)

pohledávky vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, byly pohledávkami s právem na přednostní uspokojení, které by v případě platební neschopnosti úvěrové instituce měly pořadí vyšší priority než pohledávky běžných nezajištěných věřitelů bez přednostního práva na uspokojení;

pohledávky vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, byly pohledávkami s právem na přednostní uspokojení, které by v případě platební neschopnosti úvěrové instituce měly pořadí vyšší priority než pohledávky běžných nezajištěných věřitelů bez přednostního práva na uspokojení

| ii) | pohledávky systému pojištění vkladů vzniklé z titulu převzetí práv vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, byly pohledávkami s právem na přednostní uspokojení, které odpovídá pořadí vyšší priority vkladatelů podle bodu i), avšak pouze pokud jde o platby vkladatelům do výše jejich pojištěných vkladů v rámci daného systému. |
| --- | --- |

ii)

ii)

pohledávky systému pojištění vkladů vzniklé z titulu převzetí práv vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, byly pohledávkami s právem na přednostní uspokojení, které odpovídá pořadí vyšší priority vkladatelů podle bodu i), avšak pouze pokud jde o platby vkladatelům do výše jejich pojištěných vkladů v rámci daného systému.

pohledávky systému pojištění vkladů vzniklé z titulu převzetí práv vkladatelů s vklady, které jsou pojištěny v souladu se směrnicí 94/19/ES, byly pohledávkami s právem na přednostní uspokojení, které odpovídá pořadí vyšší priority vkladatelů podle bodu i), avšak pouze pokud jde o platby vkladatelům do výše jejich pojištěných vkladů v rámci daného systému.

3.   Členské státy při uplatňování nástrojů k řešení problémů a při výkonu pravomocí k řešení problémů zajistí jejich soulad s rámcem Unie pro státní podporu, pokud je to na místě.“

3.   Pokud je instituce subjektem skupiny, orgány příslušné k řešení uplatní opatření k řešení problémů a vykonávají pravomoci k řešení problémů způsobem, jenž minimalizuje dopad na spřízněné instituce a na skupinu jako celek a minimalizuje nepříznivý dopad na finanční stabilitu v Unii a zejména v zemích, kde skupina provozuje činnost.

3.

4.   Členské státy při uplatňování nástrojů k řešení problémů a při výkonu pravomocí k řešení problémů zajistí jejich soulad s rámcem Unie pro státní podporu, pokud je to na místě.“

4.

Odůvodnění

Odůvodnění

V současné době přiznalo šest členských států, a to Bulharsko
   (13), Řecko
   (14), Lotyšsko
   (15), Maďarsko
   (16), Portugalsko
   (17)
  a Rumunsko
   (18), přednostní pořadí pohledávkám, které systém pojištění vkladů nabyl z titulu subrogace poté, co vyplatil částky odpovídající pojištěným vkladům, což přispívá k lepšímu zajištění toho, aby měl systém pojištění vkladů vždy k dispozici dostatečné finanční prostředky.

V současné době přiznalo šest členských států, a to Bulharsko

13

Řecko

14

Lotyšsko

15

Maďarsko

16

Portugalsko

17

a Rumunsko

18

přednostní pořadí pohledávkám, které systém pojištění vkladů nabyl z titulu subrogace poté, co vyplatil částky odpovídající pojištěným vkladům, což přispívá k lepšímu zajištění toho, aby měl systém pojištění vkladů vždy k dispozici dostatečné finanční prostředky.

Názory na dopad přiznání přednostního pořadí se velmi rozcházejí, neboť se má za to, že přednostní pořadí vkladatelů může mít dopad na náklady financování pro banky a že ostatní věřitelé vyvinou větší úsilí k zajištění svých pohledávek. Tento dopad by na druhou stranu byl do určité míry zmírněn, pokud se pohledávky s právem na přednostní uspokojení týkají jen pojištěných vkladů. Právní úprava, která zavádí přednostní pořadí pojištěných vkladatelů, by kromě toho měla usnadnit použití opatření k řešení problémů na základě navrhované směrnice (např. nástroje prodeje obchodních činností, nástroje překlenovací instituce). Pohledávku s právem na přednostní uspokojení, pokud se týká pojištěných vkladů, je třeba rovněž podpořit z hlediska finanční stability, neboť snižuje rizika masivního výběru vkladů z bank, případných ztrát pojištěných vkladatelů ve fázi likvidace, jakož i nadměrného vyčerpání systému pojištění vkladů
   (19).

Názory na dopad přiznání přednostního pořadí se velmi rozcházejí, neboť se má za to, že přednostní pořadí vkladatelů může mít dopad na náklady financování pro banky a že ostatní věřitelé vyvinou větší úsilí k zajištění svých pohledávek. Tento dopad by na druhou stranu byl do určité míry zmírněn, pokud se pohledávky s právem na přednostní uspokojení týkají jen pojištěných vkladů. Právní úprava, která zavádí přednostní pořadí pojištěných vkladatelů, by kromě toho měla usnadnit použití opatření k řešení problémů na základě navrhované směrnice (např. nástroje prodeje obchodních činností, nástroje překlenovací instituce). Pohledávku s právem na přednostní uspokojení, pokud se týká pojištěných vkladů, je třeba rovněž podpořit z hlediska finanční stability, neboť snižuje rizika masivního výběru vkladů z bank, případných ztrát pojištěných vkladatelů ve fázi likvidace, jakož i nadměrného vyčerpání systému pojištění vkladů

19

Změna č. 12

Změna č. 12

Čl. 30 odst. 2

„Aniž je případně dotčen rámec Unie pro státní podporu, ocenění podle odstavce 1 vychází z obezřetných a realistických předpokladů, včetně poměrů selhání a závažnosti ztrát, a jeho cílem je posouzení tržní hodnoty aktiv a závazků instituce, jež je v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, aby bylo možné uznat v okamžiku uplatnění nástrojů k řešení problémů veškeré odvoditelné ztráty. Avšak pokud trh pro určité aktivum nebo závazek řádně nefunguje, může ocenění odrážet dlouhodobou ekonomickou hodnotu takových aktiv nebo závazků. Ocenění nepředpokládá poskytnutí mimořádné veřejné podpory instituci, a to bez ohledu na to, zda je skutečně poskytnuta.“

„Aniž je případně dotčen rámec Unie pro státní podporu, ocenění podle odstavce 1 vychází z obezřetných a realistických předpokladů, včetně poměrů selhání a závažnosti ztrát, a jeho cílem je posouzení tržní hodnoty aktiv a závazků instituce, jež je v úpadku nebo u níž je úpadek pravděpodobný, aby bylo možné uznat v okamžiku uplatnění nástrojů k řešení problémů veškeré odvoditelné ztráty. Avšak pokud trh pro určité aktivum nebo závazek řádně nefunguje, může ocenění odrážet dlouhodobou ekonomickou hodnotu takových aktiv nebo závazků. Ocenění nepředpokládá skutečné nebo očekávané poskytnutí mimořádné veřejné finanční podpory nebo krizové pomoci centrální banky v oblasti likvidity instituci, a to bez ohledu na to, zda je skutečně poskytnuta.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Kromě operací běžné měnové politiky a vnitrodenního úvěru mohou centrální banky poskytovat podporu likvidity za výjimečných okolností a v jednotlivých případech dočasně nelikvidním, avšak solventním úvěrovým institucím
   (20). Cílem navrhované změny je objasnit, že hodnota aktiv by s výhledem na mimořádnou veřejnou finanční podporu, ani s výhledem na výjimečnou krizovou pomoc centrální banky v oblasti likvidity neměla být nepřiměřeně zvýšena. Viz rovněž změna č. 21.

Kromě operací běžné měnové politiky a vnitrodenního úvěru mohou centrální banky poskytovat podporu likvidity za výjimečných okolností a v jednotlivých případech dočasně nelikvidním, avšak solventním úvěrovým institucím

20

Cílem navrhované změny je objasnit, že hodnota aktiv by s výhledem na mimořádnou veřejnou finanční podporu, ani s výhledem na výjimečnou krizovou pomoc centrální banky v oblasti likvidity neměla být nepřiměřeně zvýšena. Viz rovněž změna č. 21.

Změna č. 13

Změna č. 13

Čl. 31 odst. 7

„Členské státy mohou orgánům příslušným k řešení udělit další pravomoci vykonavatelné v případě, že instituce splňuje podmínky pro řešení problémů, pokud tyto další pravomoci nepředstavují překážku účinnému řešení na úrovni skupiny a pokud jsou v souladu s cíli řešení problémů a obecnými zásadami řešení problémů uvedenými v článcích 26 a 29.“

„Členské státy mohou orgánům příslušným k řešení udělit další pravomoci vykonavatelné v případě, že instituce splňuje podmínky pro řešení problémů, pokud tyto další pravomoci nepředstavují překážku účinnému řešení na úrovni skupiny a pokud jsou v souladu s cíli řešení problémů a obecnými zásadami řešení problémů uvedenými v článcích 26 a 29.

Použití státních zdrojů na povinnou rekapitalizaci instituce, která splňuje podmínky pro řešení problémů, je možné pouze za výjimečných okolností a pouze tehdy, pokud instituce zcela splňuje cíle řešení problémů podle čl. 26 odst. 2 písm. b) a shora uvedené podmínky.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Členské státy mohou dle svého uvážení zavést jiné pravomoci a nástroje k řešení problémů, které doplňují soubor nástrojů v navrhované směrnici
   (21). Toto uvážení není omezeno na žádnou určitou pravomoc, a umožňuje tedy, aby vnitrostátní orgány stanovily povinnou rekapitalizaci instituce, která splňuje podmínky pro řešení problémů, jako dodatečnou pravomoc k řešení problémů, pokud splňují cíle řešení problémů a obecné zásady
   (22). Cílem navrhované změny je zabránit členským státům, aby poskytovaly veřejné finanční prostředky na rekapitalizaci instituce, která splňuje podmínky pro řešení problémů. Tyto instituce by měli rekapitalizovat akcionáři a věřitelé na základě ustanovení o nástroji odepsání závazků (poté, co bylo rozhodnuto o tom, že se zahájí řešení problémů instituce) a na základě ustanovení o odepsání kapitálových nástrojů (před přijetím jakéhokoli opatření k řešení problémů). Navrhovaná směrnice stanoví, že než bude přijato rozhodnutí zachovat instituci jako trvající podnik, měla by být vždy zvážena její likvidace
   (23).

Členské státy mohou dle svého uvážení zavést jiné pravomoci a nástroje k řešení problémů, které doplňují soubor nástrojů v navrhované směrnici

21

Toto uvážení není omezeno na žádnou určitou pravomoc, a umožňuje tedy, aby vnitrostátní orgány stanovily povinnou rekapitalizaci instituce, která splňuje podmínky pro řešení problémů, jako dodatečnou pravomoc k řešení problémů, pokud splňují cíle řešení problémů a obecné zásady

22

Cílem navrhované změny je zabránit členským státům, aby poskytovaly veřejné finanční prostředky na rekapitalizaci instituce, která splňuje podmínky pro řešení problémů. Tyto instituce by měli rekapitalizovat akcionáři a věřitelé na základě ustanovení o nástroji odepsání závazků (poté, co bylo rozhodnuto o tom, že se zahájí řešení problémů instituce) a na základě ustanovení o odepsání kapitálových nástrojů (před přijetím jakéhokoli opatření k řešení problémů). Navrhovaná směrnice stanoví, že než bude přijato rozhodnutí zachovat instituci jako trvající podnik, měla by být vždy zvážena její likvidace

23

Změna č. 14

Změna č. 14

Čl. 32 odst. 10 a čl. 32 odst. 10a (nový)

„10.   Pro účely výkonu práva poskytovat služby nebo se usadit v jiném členském státě v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí 2004/39/ES se kupující považuje za pokračování řešené instituce a může i nadále vykonávat veškerá taková práva, jež řešená instituce vykonávala ve vztahu k převedeným aktivům, právům nebo závazkům, včetně práva na členství v platebních a zúčtovacích systémech a systémech vypořádání a na přístup k nim.“

„10.   Pro účely výkonu práva poskytovat služby nebo se usadit v jiném členském státě v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí 2004/39/ES se kupující považuje za pokračování řešené instituce a může i nadále vykonávat veškerá taková práva, jež řešená instituce vykonávala ve vztahu k převedeným aktivům, právům nebo závazkům. včetně

včetně

10a.   Členské státy zajistí, aby kupující uvedený v odstavci 1 mohl i nadále vykonávat práva na členství v platebních a zúčtovacích systémech a systémech vypořádání řešené instituce a na přístup k nim, pokud splňuje kritéria regulace pro účast v těchto systémech.“

10a.

Členské státy zajistí, aby kupující uvedený v odstavci 1 mohl i nadále vykonávat

řešené instituce

pokud splňuje kritéria regulace pro účast v těchto systémech

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je zajistit, aby provozovatelé platebních a zúčtovacích systémů a systémů vypořádání měli i nadále právo hodnotit účastníky těchto systémů podle norem pro účast v systému. Zatímco ECB uznává význam kontinuity činností, které jsou převáděny na kupujícího, zdůrazňuje, že tento zájem by měl být vyvážen zájmem spolehlivých platebních a zúčtovacích systémů a systémů vypořádání a zájmem finanční stability. Provozovatel systému ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 98/26/ES
   (24)
  by měl mít zejména možnost odmítnout přístup kupujícímu, jehož nelze považovat za instituci podle čl. 2 písm. b). Viz rovněž změna č. 15.

Cílem navrhované změny je zajistit, aby provozovatelé platebních a zúčtovacích systémů a systémů vypořádání měli i nadále právo hodnotit účastníky těchto systémů podle norem pro účast v systému. Zatímco ECB uznává význam kontinuity činností, které jsou převáděny na kupujícího, zdůrazňuje, že tento zájem by měl být vyvážen zájmem spolehlivých platebních a zúčtovacích systémů a systémů vypořádání a zájmem finanční stability. Provozovatel systému ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 98/26/ES

24

by měl mít zejména možnost odmítnout přístup kupujícímu, jehož nelze považovat za instituci podle čl. 2 písm. b). Viz rovněž změna č. 15.

Změna č. 15

Změna č. 15

Čl. 34 odst. 8 a čl. 34 odst. 8a (nový)

„8.   Pro účely výkonu práva poskytovat služby nebo se usadit v jiném členském státě v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí 2004/39/ES se překlenovací instituce považuje za pokračování řešené instituce a můžei nadále vykonávat veškerá taková práva, jež řešená instituce vykonávala ve vztahu k převedeným aktivům, právům nebo závazkům, včetně práva na členství v platebních a zúčtovacích systémech a systémech vypořádání a na přístup k nim.“

„8.   Pro účely výkonu práva poskytovat služby nebo se usadit v jiném členském státě v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí 2004/39/ES se překlenovací instituce považuje za pokračování řešené instituce a můžei nadále vykonávat veškerá taková práva, jež řešená instituce vykonávala ve vztahu k převedeným aktivům, právům nebo závazkům. včetně

včetně

8a.   Členské státy zajistí, aby překlenovací instituce mohla i nadále vykonávat práva na členství v platebních a zúčtovacích systémech a systémech vypořádání řešené instituce a na přístup k nim, pokud splňuje kritéria regulace pro účast v těchto systémech.“

8a.

Členské státy zajistí, aby překlenovací instituce mohla i nadále vykonávat

řešené instituce

pokud splňuje kritéria regulace pro účast v těchto systémech

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odůvodnění navrhované změny č. 14.

Viz odůvodnění navrhované změny č. 14

Změna č. 16

Změna č. 16

Čl. 36 odst. 2

„Pro účely nástroje rozdělení aktiv je subjekt pro správu aktiv právní subjekt v plném vlastnictví jednoho nebo více veřejných orgánů, mezi něž může patřit orgán příslušný k řešení.“

„Pro účely nástroje rozdělení aktiv je subjekt pro správu aktiv právní subjekt v plném vlastnictví jednoho nebo více veřejných orgánů, mezi něž může patřit orgán příslušný k řešení. Subjekt pro správu aktiv není institucí s povolením podle směrnice 2006/48/ES nebo směrnice 2004/39/ES.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je objasnit rozdíl mezi subjekty pro správu aktiv a překlenovacími institucemi.

Cílem navrhované změny je objasnit rozdíl mezi subjekty pro správu aktiv a překlenovacími institucemi.

Změna č. 17

Změna č. 17

Čl. 38 odst. 2

„Orgány příslušné k řešení nevykonávají pravomoci k odepisování a provedení konverze ve vztahu k těmto závazkům:

„Orgány příslušné k řešení nevykonávají pravomoci k odepisování a provedení konverze ve vztahu k těmto závazkům:

[...]

[...]

| e) | závazkům ke kterémukoli z těchto subjektů: |
| --- | --- |

e)

závazkům ke kterémukoli z těchto subjektů:

| e) | závazkům ke kterémukoli z těchto subjektů: |
| --- | --- |

e)

závazkům ke kterémukoli z těchto subjektů:

[...]

[...]

| iii) | daňovým orgánům a orgánům sociálního zabezpečení, pokud jsou tyto závazky podle příslušného úpadkového práva upřednostněny. |
| --- | --- |

iii)

daňovým orgánům a orgánům sociálního zabezpečení, pokud jsou tyto závazky podle příslušného úpadkového práva upřednostněny.

| iii) | daňovým orgánům a orgánům sociálního zabezpečení, pokud jsou tyto závazky podle příslušného úpadkového práva upřednostněny.; |
| --- | --- |

iii)

daňovým orgánům a orgánům sociálního zabezpečení, pokud jsou tyto závazky podle příslušného úpadkového práva upřednostněny.;

Ustanovení odst. 2 písm. a) a b) nebrání orgánům příslušným k řešení, aby tam, kde je to vhodné, uvedené pravomoci vykonávaly ve vztahu k jakékoli části zajištěného závazku nebo závazku, pro nějž bylo poskytnuto zajištění přesahující hodnotu aktiv, zástavy nebo zajištění, vůči nimž je zajištěn. Členské státy mohou z tohoto ustanovení vyjmout kryté dluhopisy definované v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS.

Ustanovení odst. 2 písm. a) a b) nebrání orgánům příslušným k řešení, aby tam, kde je to vhodné, uvedené pravomoci vykonávaly ve vztahu k jakékoli části zajištěného závazku nebo závazku, pro nějž bylo poskytnuto zajištění přesahující hodnotu aktiv, zástavy nebo zajištění, vůči nimž je zajištěn. Členské státy mohou z tohoto ustanovení vyjmout kryté dluhopisy definované v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS. Tato pravomoc se neuplatní ve vztahu k zajištěným závazkům vůči centrálním bankám, které jsou členy ESCB.

Tato pravomoc se neuplatní ve vztahu k zajištěným závazkům vůči centrálním bankám, které jsou členy ESCB.

[...]“

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je zajistit, aby všechny závazky vůči členům ESCB byly výslovně vyňaty z použití nástroje odepsání závazků. Nástroj odepsání závazků by se na členy ESCB neměl vztahovat, neboť členové ESCB jsou veřejnými orgány, jejichž základní úkoly vyžadují, aby měli expozice vůči institucím.

Cílem navrhované změny je zajistit, aby všechny závazky vůči členům ESCB byly výslovně vyňaty z použití nástroje odepsání závazků. Nástroj odepsání závazků by se na členy ESCB neměl vztahovat, neboť členové ESCB jsou veřejnými orgány, jejichž základní úkoly vyžadují, aby měli expozice vůči institucím.

Změna č. 18

Změna č. 18

Čl. 39 odst. 6

„Orgány příslušné k řešení informují Evropský orgán pro bankovnictví o minimální částce, kterou stanovily pro každou instituci ve své pravomoci. Evropský orgán pro bankovnictví podá Komisi zprávu o provádění požadavku podle odstavce 1 do 1. ledna 2018. Evropský orgán pro bankovnictví Komisi zejména podá zprávu o tom, zda existují v provádění uvedeného požadavku rozdíly mezi členskými státy.“

„Orgány příslušné k řešení informují Evropský orgán pro bankovnictví o minimální částce, kterou stanovily pro každou instituci ve své pravomoci. Evropský orgán pro bankovnictví posoudí dopad na instituce a podá Komisi zprávu o provádění požadavku podle odstavce 1 do 1. ledna 2018. Evropský orgán pro bankovnictví Komisi zejména podá zprávu o tom, zda existují v provádění uvedeného požadavku rozdíly mezi členskými státy.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB doporučuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví při tom, když podává zprávu Komisi o provádění požadavku, aby instituce zachovávaly celkovou částku kapitálu a způsobilých závazků vyjádřenou jako procentní podíl celkových závazků instituce, předkládal Komisi posouzení dopadu tohoto požadavku na instituce.

ECB doporučuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví při tom, když podává zprávu Komisi o provádění požadavku, aby instituce zachovávaly celkovou částku kapitálu a způsobilých závazků vyjádřenou jako procentní podíl celkových závazků instituce, předkládal Komisi posouzení dopadu tohoto požadavku na instituce.

Změna č. 19

Změna č. 19

Čl. 61 odst. 2

„Jakékoli pozastavení podle odstavce 1 se nevztahuje na způsobilé vklady ve smyslu směrnice 94/19/ES.“

„Jakékoli pozastavení podle odstavce 1 se nevztahuje na:

| a) | způsobilé vklady ve smyslu směrnice 94/19/ES; |
| --- | --- |

a)

a)

způsobilé vklady ve smyslu směrnice 94/19/ES;

| b) | způsobilé pohledávky ve smyslu směrnice 97/9/ES; |
| --- | --- |

b)

b)

způsobilé pohledávky ve smyslu směrnice 97/9/ES;

způsobilé pohledávky ve smyslu směrnice 97/9/ES

| c) | převodní příkazy ve smyslu čl. 2 písm. i) směrnice 98/26/ES vložené do systému podle článku 3 směrnice 98/26/ES; |
| --- | --- |

c)

c)

převodní příkazy ve smyslu čl. 2 písm. i) směrnice 98/26/ES vložené do systému podle článku 3 směrnice 98/26/ES;

převodní příkazy ve smyslu čl. 2 písm. i) směrnice 98/26/ES vložené do systému podle článku 3 směrnice 98/26/ES

| d) | zajištění ve smyslu čl. 2 písm. m) směrnice 98/26/ES.“ |
| --- | --- |

d)

d)

zajištění ve smyslu čl. 2 písm. m) směrnice 98/26/ES.“

zajištění ve smyslu čl. 2 písm. m) směrnice 98/26/ES

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB podporuje navrhovanou pravomoc orgánů příslušných k řešení pozastavit některé povinnosti
   (25). ECB dále podporuje, že se tato pravomoc nevztahuje na způsobilé vklady. Navrhuje, aby se tato pravomoc nevztahovala ani na způsobilé pohledávky v rámci systému pro odškodnění investorů ve smyslu směrnice 97/9/ES. ECB dále uvádí, že směrnice 98/26/ES chrání neodvolatelnost zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a vynutitelnost zajištění včetně všech prostředků, které účastník poskytl jiným účastníkům v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry k zajištění práv a povinností v souvislosti s daným systémem s cílem snížit systémové riziko
   (26). V tomto ohledu ECB uvádí, že tato ochrana se vztahuje na ústřední protistrany, neboť ústřední protistrany by měly být jako systém oznámeny podle směrnice 98/26/ES
   (27). Směrnice 98/26/ES se kromě toho vztahuje na zajištění poskytnuté v souvislosti s operacemi centrálních bank členských států, včetně operací měnové politiky
   (28). Cílem navrhované změny je zajistit, aby směrnice 98/26/ES byla i nadále použitelná. Viz rovněž navrhovaná změna č. 20.

ECB podporuje navrhovanou pravomoc orgánů příslušných k řešení pozastavit některé povinnosti

25

ECB dále podporuje, že se tato pravomoc nevztahuje na způsobilé vklady. Navrhuje, aby se tato pravomoc nevztahovala ani na způsobilé pohledávky v rámci systému pro odškodnění investorů ve smyslu směrnice 97/9/ES. ECB dále uvádí, že směrnice 98/26/ES chrání neodvolatelnost zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a vynutitelnost zajištění včetně všech prostředků, které účastník poskytl jiným účastníkům v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry k zajištění práv a povinností v souvislosti s daným systémem s cílem snížit systémové riziko

26

V tomto ohledu ECB uvádí, že tato ochrana se vztahuje na ústřední protistrany, neboť ústřední protistrany by měly být jako systém oznámeny podle směrnice 98/26/ES

27

Směrnice 98/26/ES se kromě toho vztahuje na zajištění poskytnuté v souvislosti s operacemi centrálních bank členských států, včetně operací měnové politiky

28

Cílem navrhované změny je zajistit, aby směrnice 98/26/ES byla i nadále použitelná. Viz rovněž navrhovaná změna č. 20.

Změna č. 20

Změna č. 20

Čl. 62 odst. 2

„Orgány příslušné k řešení nevykonávají pravomoc stanovenou v odstavci 1 ve vztahu k veškerým právůmze zajištění ústřední protistrany nad aktivy zastavenými řešenou institucí ve formě marže nebo zajištění.“

„Orgány příslušné k řešení nevykonávají pravomoc stanovenou v odstavci 1 ve vztahu k veškerým právůmze zajištění ústřední protistrany nad aktivy zastavenými řešenou institucí ve formě marže nebo zajištění
  zajištění ve smyslu čl. 2 písm. m) směrnice 98/26/ES.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odůvodnění navrhované změny č. 19.

Viz odůvodnění navrhované změny č. 19.

Změna č. 21

Změna č. 21

Čl. 66 odst. 3 písm. c)

„Ocenění musí být v souladu s ustanoveními a metodikou stanovenou v čl. 30 odst. 1 až 5 a musí:

„Ocenění musí být v souladu s ustanoveními a metodikou stanovenou v čl. 30 odst. 1 až 5 a musí:

| a) | předpokládat, že by instituce, ve vztahu k níž byl proveden částečný převod, odepsání nebo konverze, vstoupila do běžného úpadkového řízení bezprostředně po provedení převodu, odepsání nebo konverze; |
| --- | --- |

a)

předpokládat, že by instituce, ve vztahu k níž byl proveden částečný převod, odepsání nebo konverze, vstoupila do běžného úpadkového řízení bezprostředně po provedení převodu, odepsání nebo konverze;

| a) | předpokládat, že by instituce, ve vztahu k níž byl proveden částečný převod, odepsání nebo konverze, vstoupila do běžného úpadkového řízení bezprostředně po provedení převodu, odepsání nebo konverze; |
| --- | --- |

a)

předpokládat, že by instituce, ve vztahu k níž byl proveden částečný převod, odepsání nebo konverze, vstoupila do běžného úpadkového řízení bezprostředně po provedení převodu, odepsání nebo konverze;

| b) | předpokládat, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny; |
| --- | --- |

b)

předpokládat, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny;

| b) | předpokládat, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny; |
| --- | --- |

b)

předpokládat, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny;

| c) | odhlédnout od jakéhokoli poskytnutí mimořádné veřejné podpory instituci.“ |
| --- | --- |

c)

odhlédnout od jakéhokoli poskytnutí mimořádné veřejné podpory instituci.“

| c) | odhlédnout od jakéhokoli poskytnutí mimořádné veřejné podpory instituci a krizové pomoci centrální banky v oblasti likvidity.“ |
| --- | --- |

c)

odhlédnout od jakéhokoli poskytnutí mimořádné veřejné podpory instituci a krizové pomoci centrální banky v oblasti likvidity.“

a krizové pomoci centrální banky v oblasti likvidity

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odůvodnění navrhované změny č. 12.

Viz odůvodnění navrhované změny č. 12.

Změna č. 22

Změna č. 22

Článek 72

„Částečné převody: ochrana systémů pro obchodování, zúčtování a vzájemné vypořádání

Částečné převody: ochrana systémů pro obchodování, zúčtování a vzájemné vypořádání

„Částečné převody: o
  Ochrana systémů pro obchodování, zúčtování a vzájemné vypořádání

Částečné převody: o

O

1.   Členské státy zajistí, aby převodem, zrušením nebo změnou nebyl dotčen provoz systémů a pravidla systémů, na něž se vztahuje směrnice 98/26/ES, pokud orgán příslušný k řešení:

1.   Členské státy zajistí, aby převodem, zrušením nebo změnou
  použitím nástroje k řešení problémů nebylo dotčeno uplatňování
  provoz systémů a pravidla systémů, na něž se vztahuje směrnice 98/26/ES pokud orgán příslušný k řešení:

převodem, zrušením nebo změnou

použitím nástroje k řešení problémů

o

o uplatňování

provoz systémů a pravidla systémů, na něž se vztahuje

pokud orgán příslušný k řešení:

| a) | převede část majetku, práv nebo závazků instituce na jiný subjekt; |
| --- | --- |

a)

převede část majetku, práv nebo závazků instituce na jiný subjekt;

| a) | převede část majetku, práv nebo závazků instituce na jiný subjekt; |
| --- | --- |

a)

a)

převede část majetku, práv nebo závazků instituce na jiný subjekt;

převede část majetku, práv nebo závazků instituce na jiný subjekt;

| b) | použije pravomoci podle článku 57 ke zrušení nebo změně podmínek smlouvy, jejíž stranou je řešená instituce, nebo k nahrazení příjemce, jenž je její stranou. |
| --- | --- |

b)

použije pravomoci podle článku 57 ke zrušení nebo změně podmínek smlouvy, jejíž stranou je řešená instituce, nebo k nahrazení příjemce, jenž je její stranou.

| b) | použije pravomoci podle článku 57 ke zrušení nebo změně podmínek smlouvy, jejíž stranou je řešená instituce, nebo k nahrazení příjemce, jenž je její stranou. |
| --- | --- |

b)

b)

použije pravomoci podle článku 57 ke zrušení nebo změně podmínek smlouvy, jejíž stranou je řešená instituce, nebo k nahrazení příjemce, jenž je její stranou.

použije pravomoci podle článku 57 ke zrušení nebo změně podmínek smlouvy, jejíž stranou je řešená instituce, nebo k nahrazení příjemce, jenž je její stranou.

2.   Takový převod, zrušení nebo změna zejména nesmí odvolat převodní příkaz v rozporu s článkem 5 směrnice 98/26/ES a nesmí změnit nebo zrušit vymahatelnost převodních příkazů a vzájemného započtení (nettingu)podle článků 3 a 5 směrnice 98/26/ES, použití peněžních prostředků, cenných papírů nebo úvěru podle článku 4 směrnice 98/26/ES nebo ochranu zajištění podle článku 9 směrnice 98/26/ES.“

2.   Takový p
  Převod, zrušení nebo změna zejména nesmí odvolat převodní příkaz v rozporu s článkem 5 směrnice 98/26/ES a nesmí změnit nebo zrušit vymahatelnost převodních příkazů a vzájemného započtení (nettingu)podle článků 3 a 5 směrnice 98/26/ES, použití peněžních prostředků, cenných papírů nebo úvěru podle článku 4 směrnice 98/26/ES nebo ochranu zajištění podle článku 9 směrnice 98/26/ES.“

Takový p

P

Odůvodnění

Odůvodnění

Ke snížení systémového rizika je třeba zejména neodvolatelnost zúčtování a vynutitelnost zajištění. Směrnici 98/26/ES je tedy třeba považovat za lex specialis, jenž není navrhovanou směrnicí dotčen.

Ke snížení systémového rizika je třeba zejména neodvolatelnost zúčtování a vynutitelnost zajištění. Směrnici 98/26/ES je tedy třeba považovat za lex specialis, jenž není navrhovanou směrnicí dotčen.

Změna č. 23

Změna č. 23

Čl. 74 odst. 3

„Pokud příslušný orgán usoudí, že podmínky uvedené v čl. 27 odst. 1 písm. a) a b) jsou ve vztahu k instituci splněny, bezodkladně tento posudek oznámí následujícím orgánům:

„Pokud příslušný orgán usoudí, že podmínky uvedené v čl. 27 odst. 1 písm. a) a b) jsou ve vztahu k instituci splněny, bezodkladně tento posudek oznámí následujícím orgánům:

| a) | orgánu příslušnému k řešení uvedené instituce, pokud se jedná o jiný orgán; |
| --- | --- |

a)

orgánu příslušnému k řešení uvedené instituce, pokud se jedná o jiný orgán;

| a) | orgánu příslušnému k řešení uvedené instituce, pokud se jedná o jiný orgán; |
| --- | --- |

a)

orgánu příslušnému k řešení uvedené instituce, pokud se jedná o jiný orgán;

| b) | centrální bance, pokud se jedná o jiný orgán; |
| --- | --- |

b)

centrální bance, pokud se jedná o jiný orgán;

| b) | centrální bance, pokud se jedná o jiný orgán; |
| --- | --- |

b)

centrální bance, pokud se jedná o jiný orgán;

| c) | pokud je to na místě, orgánu příslušnému k řešení na úrovni skupiny; |
| --- | --- |

c)

pokud je to na místě, orgánu příslušnému k řešení na úrovni skupiny;

| c) | pokud je to na místě, orgánu příslušnému k řešení na úrovni skupiny; |
| --- | --- |

c)

pokud je to na místě, orgánu příslušnému k řešení na úrovni skupiny;

| d) | příslušným ministerstvům; |
| --- | --- |

d)

příslušným ministerstvům;

| d) | příslušným ministerstvům; |
| --- | --- |

d)

příslušným ministerstvům;

| e) | pokud instituce podléhá dohledu na konsolidovaném základě podle hlavy V kapitoly 4 oddílu 1 směrnice 2006/48/ES, orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě.“ |
| --- | --- |

e)

pokud instituce podléhá dohledu na konsolidovaném základě podle hlavy V kapitoly 4 oddílu 1 směrnice 2006/48/ES, orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě.“

| e) | pokud instituce podléhá dohledu na konsolidovaném základě podle hlavy V kapitoly 4 oddílu 1 směrnice 2006/48/ES, orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě; |
| --- | --- |

e)

pokud instituce podléhá dohledu na konsolidovaném základě podle hlavy V kapitoly 4 oddílu 1 směrnice 2006/48/ES, orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě;

| f) | pokud je instituce institucí ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 98/26/ES, Komisi, ECB, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropskému orgánu pro bankovnictví a provozovatelům systémů, jejichž je účastníkem; |
| --- | --- |

f)

f)

pokud je instituce institucí ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 98/26/ES, Komisi, ECB, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropskému orgánu pro bankovnictví a provozovatelům systémů, jejichž je účastníkem;

pokud je instituce institucí ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 98/26/ES, Komisi, ECB, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropskému orgánu pro bankovnictví a provozovatelům systémů, jejichž je účastníkem

| g) | pokud je instituce považována za systémově významnou, ESRB a orgánům makroobezřetnostního dohledu.“ |
| --- | --- |

g)

g)

pokud je instituce považována za systémově významnou, ESRB a orgánům makroobezřetnostního dohledu.“

pokud je instituce považována za systémově významnou, ESRB a orgánům makroobezřetnostního dohledu

Odůvodnění

Odůvodnění

Zkušenosti s fungováním finančních infrastruktur v průběhu krize kromě jiného ukázaly mezery v postupech oznamování
   (29)
  v případě systémů ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 98/26/ES. Cílem navrhované změny je zajistit, aby ECB, evropské orgány dohledu, Komise a případně ESRB a orgány makroobezřetnostního dohledu, jakožto příslušné zainteresované subjekty pro účely směrnice 98/26/ES, byly vyrozuměny o tom, že byla splněna písm. a) a b) čl. 27 odst. 1 navrhované směrnice. Toto oznámení by sloužilo jako včasné upozornění, že ve vztahu k účastníkovi určeného systému může být zahájeno úpadkové řízení. Centrální banky odpovídají za makroobezřetnostní a finanční stabilitu a mají odborné znalosti v oblasti finančního trhu. V tomto ohledu by měly být zapojeny do řešení problémů, čímž by přispěly k dosažení cílů řešení problémů při současné minimalizaci rizik nezamýšlených negativních účinků na plnění úkolů centrální banky a provoz platebních a vypořádacích systémů. Centrální banky mohou v tomto rozsahu hrát významnou roli při posuzování plánů ozdravných postupů a plánů řešení problémů, jakož i při posuzování, jež vede k využití pravomocí k řešení problémů. S ohledem na skutečnost, že jedním z hlavních cílů je vyhýbat se systémovým poruchám
   (30), mohou být centrální banky rovněž zapojeny do posuzování případného opatření orgánu příslušného k řešení. ECB proto považuje za nezbytné, aby členské státy zajistily, aby si příslušný orgán s orgánem příslušným k řešení v dostatečné míře vyměňovaly informace s centrální bankou, pokud centrální banka sama není orgánem příslušným k řešení. V tomto směru je tento článek krokem správným směrem, který však vyžaduje další výměnu informací a spolupráci.

Zkušenosti s fungováním finančních infrastruktur v průběhu krize kromě jiného ukázaly mezery v postupech oznamování

29

v případě systémů ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 98/26/ES. Cílem navrhované změny je zajistit, aby ECB, evropské orgány dohledu, Komise a případně ESRB a orgány makroobezřetnostního dohledu, jakožto příslušné zainteresované subjekty pro účely směrnice 98/26/ES, byly vyrozuměny o tom, že byla splněna písm. a) a b) čl. 27 odst. 1 navrhované směrnice. Toto oznámení by sloužilo jako včasné upozornění, že ve vztahu k účastníkovi určeného systému může být zahájeno úpadkové řízení. Centrální banky odpovídají za makroobezřetnostní a finanční stabilitu a mají odborné znalosti v oblasti finančního trhu. V tomto ohledu by měly být zapojeny do řešení problémů, čímž by přispěly k dosažení cílů řešení problémů při současné minimalizaci rizik nezamýšlených negativních účinků na plnění úkolů centrální banky a provoz platebních a vypořádacích systémů. Centrální banky mohou v tomto rozsahu hrát významnou roli při posuzování plánů ozdravných postupů a plánů řešení problémů, jakož i při posuzování, jež vede k využití pravomocí k řešení problémů. S ohledem na skutečnost, že jedním z hlavních cílů je vyhýbat se systémovým poruchám

30

mohou být centrální banky rovněž zapojeny do posuzování případného opatření orgánu příslušného k řešení. ECB proto považuje za nezbytné, aby členské státy zajistily, aby si příslušný orgán s orgánem příslušným k řešení v dostatečné míře vyměňovaly informace s centrální bankou, pokud centrální banka sama není orgánem příslušným k řešení. V tomto směru je tento článek krokem správným směrem, který však vyžaduje další výměnu informací a spolupráci.

Změna č. 24

Změna č. 24

Čl. 76 odst. 1

1.   „Požadavky profesního tajemství jsou vázány následující osoby:

1.   „Požadavky profesního tajemství jsou vázány následující osoby:

| a) | orgány příslušné k řešení; |
| --- | --- |

a)

orgány příslušné k řešení;

| a) | orgány příslušné k řešení; |
| --- | --- |

a)

orgány příslušné k řešení;

| b) | příslušné orgány a Evropský orgán pro bankovnictví; |
| --- | --- |

b)

příslušné orgány a Evropský orgán pro bankovnictví;

| b) | příslušné orgány a Evropský orgán pro bankovnictví; |
| --- | --- |

b)

příslušné orgány a Evropský orgán pro bankovnictví;

| c) | příslušná ministerstva; |
| --- | --- |

c)

příslušná ministerstva;

| c) | příslušná ministerstva; |
| --- | --- |

c)

příslušná ministerstva;

| d) | zaměstnanci a bývalí zaměstnanci orgánů uvedených pod písmenem a) a b); |
| --- | --- |

d)

zaměstnanci a bývalí zaměstnanci orgánů uvedených pod písmenem a) a b);

| d) | zaměstnanci a bývalí zaměstnanci orgánů uvedených pod písmenem a) a b); |
| --- | --- |

d)

zaměstnanci a bývalí zaměstnanci orgánů uvedených pod písmenem a) a b);

| e) | zvláštní správci jmenovaní podle článku 24; |
| --- | --- |

e)

zvláštní správci jmenovaní podle článku 24;

| e) | zvláštní správci jmenovaní podle článku 24; |
| --- | --- |

e)

zvláštní správci jmenovaní podle článku 24;

| f) | potenciální nabyvatelé oslovení příslušnými orgány nebo vyzvaní orgány příslušnými k řešení, bez ohledu na to, zda k uvedenému oslovení nebo výzvě došlo v rámci přípravy pro použití nástroje prodeje obchodních činností, a bez ohledu na to, zda oslovení vyústilo v akvizici; |
| --- | --- |

f)

potenciální nabyvatelé oslovení příslušnými orgány nebo vyzvaní orgány příslušnými k řešení, bez ohledu na to, zda k uvedenému oslovení nebo výzvě došlo v rámci přípravy pro použití nástroje prodeje obchodních činností, a bez ohledu na to, zda oslovení vyústilo v akvizici;

| f) | potenciální nabyvatelé oslovení příslušnými orgány nebo vyzvaní orgány příslušnými k řešení, bez ohledu na to, zda k uvedenému oslovení nebo výzvě došlo v rámci přípravy pro použití nástroje prodeje obchodních činností, a bez ohledu na to, zda oslovení vyústilo v akvizici; |
| --- | --- |

f)

potenciální nabyvatelé oslovení příslušnými orgány nebo vyzvaní orgány příslušnými k řešení, bez ohledu na to, zda k uvedenému oslovení nebo výzvě došlo v rámci přípravy pro použití nástroje prodeje obchodních činností, a bez ohledu na to, zda oslovení vyústilo v akvizici;

| g) | auditoři, účetní, právní a odborní poradci, odhadci a jiní odborníci, které si najmou orgány příslušné k řešení nebo potenciální nabyvatelé uvedení v písmeni f); |
| --- | --- |

g)

auditoři, účetní, právní a odborní poradci, odhadci a jiní odborníci, které si najmou orgány příslušné k řešení nebo potenciální nabyvatelé uvedení v písmeni f);

| g) | auditoři, účetní, právní a odborní poradci, odhadci a jiní odborníci, které si najmou orgány příslušné k řešení nebo potenciální nabyvatelé uvedení v písmeni f); |
| --- | --- |

g)

auditoři, účetní, právní a odborní poradci, odhadci a jiní odborníci, které si najmou orgány příslušné k řešení nebo potenciální nabyvatelé uvedení v písmeni f);

| h) | subjekty spravující systémy pojištění vkladů; |
| --- | --- |

h)

subjekty spravující systémy pojištění vkladů;

| h) | subjekty spravující systémy pojištění vkladů; |
| --- | --- |

h)

subjekty spravující systémy pojištění vkladů;

| i) | centrální banky a ostatní orgány zapojené do procesu řešení problémů; |
| --- | --- |

i)

centrální banky a ostatní orgány zapojené do procesu řešení problémů;

| i) | centrální banky a ostatní orgány zapojené do procesu řešení problémů; |
| --- | --- |

i)

centrální banky a ostatní orgány zapojené do procesu řešení problémů;

| j) | jakékoli jiné osoby, které orgánům příslušným k řešení poskytují nebo poskytovaly služby.“ |
| --- | --- |

j)

jakékoli jiné osoby, které orgánům příslušným k řešení poskytují nebo poskytovaly služby.“

| j) | vedení, které orgán příslušný k řešení jmenoval v překlenovací instituci, subjektu pro správu aktiv nebo v jiném subjektu pro řešení problémů; |
| --- | --- |

j)

vedení, které orgán příslušný k řešení jmenoval v překlenovací instituci, subjektu pro správu aktiv nebo v jiném subjektu pro řešení problémů;

vedení, které orgán příslušný k řešení jmenoval v překlenovací instituci, subjektu pro správu aktiv nebo v jiném subjektu pro řešení problémů

| k) | jakékoli jiné osoby, které orgánům příslušným k řešení poskytují nebo poskytovaly služby.“ |
| --- | --- |

k)

k)

jakékoli jiné osoby, které orgánům příslušným k řešení poskytují nebo poskytovaly služby.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB se domnívá, že na vedení jakéhokoli subjektu pro řešení problémů, jenž byl zřízen v důsledku použití nástrojů k řešení problémů, by se rovněž měly vztahovat stejné požadavky profesního tajemství. Pojem „vedení“ je definován v čl. 2 odst. 24.

ECB se domnívá, že na vedení jakéhokoli subjektu pro řešení problémů, jenž byl zřízen v důsledku použití nástrojů k řešení problémů, by se rovněž měly vztahovat stejné požadavky profesního tajemství. Pojem „vedení“ je definován v čl. 2 odst. 24.

Změna č. 25

Změna č. 25

Čl. 80 odst. 8

„Orgány příslušné k řešení na úrovni skupiny nesmí zřizovat kolegia k řešení problémů, pokud jiné skupiny nebo kolegia vykonávají stejné funkce a provádějí stejné úkoly uvedené v tomto článku a splňují veškeré podmínky a postupy podle tohoto oddílu. V tomto případě se veškeré odkazy na kolegia k řešení problémů v této směrnici rovněž považují za odkazy na tyto ostatní skupiny nebo kolegia.“

„Orgány příslušné k řešení na úrovni skupiny nesmí
  nemusí zřizovat kolegia k řešení problémů, pokud jiné skupiny nebo kolegia vykonávají stejné funkce a provádějí stejné úkoly uvedené v tomto článku a splňují veškeré podmínky a postupy podle tohoto oddílu. V tomto případě se veškeré odkazy na kolegia k řešení problémů v této směrnici rovněž považují za odkazy na tyto ostatní skupiny nebo kolegia.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je objasnit, že orgány příslušné k řešení na úrovni skupiny nebudou muset zřizovat kolegia k řešení problémů.

Cílem navrhované změny je objasnit, že orgány příslušné k řešení na úrovni skupiny nebudou muset zřizovat kolegia k řešení problémů.

Změna č. 26

Změna č. 26

Čl. 86 odst. 1

„Evropský orgán pro bankovnictví po konzultaci s dotčenými vnitrostátními orgány příslušnými k řešení odmítne uznat postupy třetích zemí k řešení problémů podle čl. 85 odst. 2, jestliže se domnívá, že:

„Evropský orgán pro bankovnictví po konzultaci s dotčenými vnitrostátními orgány příslušnými k řešení odmítne uznat postupy třetích zemí k řešení problémů podle čl. 85 odst. 2, jestliže se domnívá, že:

| a) | postup třetích zemí k řešení problémů by měl nepříznivý dopad na finanční stabilitu členského státu, ve kterém se orgán příslušný k řešení nachází, nebo se domnívá, že postup může mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu jiného členského státu; |
| --- | --- |

a)

postup třetích zemí k řešení problémů by měl nepříznivý dopad na finanční stabilitu členského státu, ve kterém se orgán příslušný k řešení nachází, nebo se domnívá, že postup může mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu jiného členského státu;

| a) | postup třetích zemí k řešení problémů by měl nepříznivý dopad na finanční stabilitu členského státu, ve kterém se orgán příslušný k řešení nachází, nebo se domnívá, že postup může mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu jiného členského státu; |
| --- | --- |

a)

postup třetích zemí k řešení problémů by měl nepříznivý dopad na finanční stabilitu členského státu, ve kterém se orgán příslušný k řešení nachází, nebo se domnívá, že postup může mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu jiného členského státu;

| b) | za účelem dosažení jednoho nebo více cílů řešení problémů, pokud jde o tuzemskou pobočku, je nezbytné nezávislé opatření k řešení problémů podle článku 87; |
| --- | --- |

b)

za účelem dosažení jednoho nebo více cílů řešení problémů, pokud jde o tuzemskou pobočku, je nezbytné nezávislé opatření k řešení problémů podle článku 87;

| b) | za účelem dosažení jednoho nebo více cílů řešení problémů, pokud jde o tuzemskou pobočku, je nezbytné nezávislé opatření k řešení problémů podle článku 87. |
| --- | --- |

b)

za účelem dosažení jednoho nebo více cílů řešení problémů, pokud jde o tuzemskou pobočku, je nezbytné nezávislé opatření k řešení problémů podle článku 87.

| c) | věřitelům včetně zejména vkladatelů nacházejících se nebo příslušných k výplatě v členském státu by se podle postupů třetích zemí k řešení problémů nedostalo rovného zacházení s věřiteli z třetí země.“ |
| --- | --- |

c)

věřitelům včetně zejména vkladatelů nacházejících se nebo příslušných k výplatě v členském státu by se podle postupů třetích zemí k řešení problémů nedostalo rovného zacházení s věřiteli z třetí země.“

Evropský orgán pro bankovnictví může po konzultaci s dotčenými vnitrostátními orgány příslušnými k řešení odmítnout uznat postupy třetích zemí k řešení problémů podle čl. 85 odst. 2, jestliže se domnívá, že
  c) věřitelům včetně zejména vkladatelů nacházejících se nebo příslušných k výplatě v členském státu by se podle postupů třetích zemí k řešení problémů nedostalo rovného zacházení s věřiteli z třetí země.“

Evropský orgán pro bankovnictví může po konzultaci s dotčenými vnitrostátními orgány příslušnými k řešení odmítnout uznat postupy třetích zemí k řešení problémů podle čl. 85 odst. 2, jestliže se domnívá, že

c)

Odůvodnění

Odůvodnění

Zatímco ECB uznává, že postupy třetích zemí k řešení problémů by neměly mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu členského státu či na cíle řešení problémů, navrhuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví měl možnost odmítnout postupy třetích zemí k řešení problémů, pokud by se věřitelům nedostalo rovného zacházení.

Zatímco ECB uznává, že postupy třetích zemí k řešení problémů by neměly mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu členského státu či na cíle řešení problémů, navrhuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví měl možnost odmítnout postupy třetích zemí k řešení problémů, pokud by se věřitelům nedostalo rovného zacházení.

Změna č. 27

Změna č. 27

Článek 96

„Členské státy zajistí, aby mechanismy financování v jejich pravomoci mohly sjednávat výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí, centrální banky nebo jiných třetích stran v případě, že částky získané podle článku 94 nepostačují k pokrytí ztrát, nákladů nebo jiných výdajů vzniklých v souvislosti s užitím mechanismu financování a mimořádné příspěvky uvedené v článku 95 nejsou ihned k dispozici.“

„Členské státy zajistí, aby mechanismy financování v jejich pravomoci mohly sjednávat výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí centrální banky nebo jiných třetích stran v případě, že částky získané podle článku 94 nepostačují k pokrytí ztrát, nákladů nebo jiných výdajů vzniklých v souvislosti s užitím mechanismu financování a mimořádné příspěvky uvedené v článku 95 nejsou ihned k dispozici.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je objasnit, že mechanismy financování by neměly záviset na výpůjčkách nebo jiné formě podpory od ESCB
   (31). Zákaz měnového financování obsažený ve Smlouvě ukládá právní omezení pro operace podpory likvidity centrální banky pro úvěrové instituce. Centrální banky kromě toho samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky, včetně krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování
   (32).

Cílem navrhované změny je objasnit, že mechanismy financování by neměly záviset na výpůjčkách nebo jiné formě podpory od ESCB

31

Zákaz měnového financování obsažený ve Smlouvě ukládá právní omezení pro operace podpory likvidity centrální banky pro úvěrové instituce. Centrální banky kromě toho samostatně a zcela dle svého uvážení rozhodují o poskytování likvidity centrální banky, včetně krizové pomoci v oblasti likvidity, solventním úvěrovým institucím v mezích zákazu měnového financování

32

Změna č. 28

Změna č. 28

Čl. 98 odst. 3

„Způsoby uvedené v odstavci 2 mohou zahrnovat:

„Způsoby uvedené v odstavci 2 mohou zahrnovat:

| a) | příspěvky vnitrostátních mechanismů financování institucí, které jsou součástí skupiny, |
| --- | --- |

a)

příspěvky vnitrostátních mechanismů financování institucí, které jsou součástí skupiny,

| a) | příspěvky vnitrostátních mechanismů financování institucí, které jsou součástí skupiny, |
| --- | --- |

a)

příspěvky vnitrostátních mechanismů financování institucí, které jsou součástí skupiny,

| b) | výpůjčky nebo jiné formy podpory od jiných finančních institucí nebo centrální banky.“ |
| --- | --- |

b)

výpůjčky nebo jiné formy podpory od jiných finančních institucí nebo centrální banky.“

| b) | výpůjčky nebo jiné formy podpory od finančních institucínebo centrální banky.“ |
| --- | --- |

b)

výpůjčky nebo jiné formy podpory od finančních institucínebo centrální banky.“

nebo centrální banky

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odůvodnění navrhované změny č. 27.

Viz odůvodnění navrhované změny č. 27.

Změna č. 29

Změna č. 29

Čl. 98 odst. 5

„Pro účely tohoto článku členské státy zajistí, aby mechanismy financování na úrovni skupiny směly v souladu s podmínkami uvedenými v článku 96 sjednávat výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí, centrální banky nebo třetích stran v celkové hodnotě potřebné k financování řešení problémů skupiny v souladu s finančním plánem uvedeným v odstavci 2 tohoto článku.“

„Pro účely tohoto článku členské státy zajistí, aby mechanismy financování na úrovni skupiny směly v souladu s podmínkami uvedenými v článku 96 sjednávat výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí centrální banky nebo třetích stran v celkové hodnotě potřebné k financování řešení problémů skupiny v souladu s finančním plánem uvedeným v odstavci 2 tohoto článku.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odůvodnění navrhované změny č. 27.

Viz odůvodnění navrhované změny č. 27.

Změna č. 30

Změna č. 30

Článek 99

„1.   Členské státy zajistí, aby systém pojištění vkladů, k němuž instituce náleží, ručil až do výše pojištěných vkladů za výši ztrát, které by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení, pokud orgány příslušné k řešení přijmou opatření k řešení problémů a za předpokladu, že je tímto opatřením zajištěno, že vkladatelé budou mít i nadále přístup ke svým vkladům.

„1.   Členské státy zajistí, aby systém pojištění vkladů, k němuž instituce náleží, ručil
  přispěl k financování opatření k řešení problémů a aby toto opatření zajistilo, že vkladatelé budou mít i nadále přístup ke svým vkladům
  až do výše pojištěných vkladů za výši ztrát, které by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení, pokud orgány příslušné k řešení přijmou opatření k řešení problémů úvěrové instituce
  a za předpokladu, že je tímto opatřením zajištěno, že vkladatelé budou mít i nadále přístup ke svým vkladům. Systém pojištění vkladů ručí za ztráty do výše pojištěných vkladů, avšak nelze na něm požadovat zaplacení částky vyšší než částky, kterou by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení.

ručil

přispěl k financování opatření k řešení problémů a aby toto opatření zajistilo, že vkladatelé budou mít i nadále přístup ke svým vkladům

až do výše pojištěných vkladů za výši ztrát, které by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení

úvěrové instituce

a za předpokladu, že je tímto opatřením zajištěno, že vkladatelé budou mít i nadále přístup ke svým vkladům

Systém pojištění vkladů ručí za ztráty do výše pojištěných vkladů, avšak nelze na něm požadovat zaplacení částky vyšší než částky, kterou by nesl, pokud by instituce byla likvidována v běžném úpadkovém řízení.

2.   Členské státy zajistí, aby podle vnitrostátního práva, kterým se řídí obvyklé úpadkové řízení, byly systémy pojištění vkladů postaveny na roveň nezajištěným pohledávkám, které nejsou přednostní.

2.   Členské státy zajistí, aby podle vnitrostátního práva, kterým se řídí obvyklé úpadkové řízení, byly systémy pojištění vkladů postaveny na roveň nezajištěným pohledávkám, které nejsou přednostní.

2.

Členské státy zajistí, aby podle vnitrostátního práva, kterým se řídí obvyklé úpadkové řízení, byly systémy pojištění vkladů postaveny na roveň nezajištěným pohledávkám, které nejsou přednostní.

3.   Členské státy zajistí, aby určení výše, do které systém pojištění vkladů ručí podle odstavce 1 tohoto článku, splňovalo podmínky stanovené v čl. 30 odst. 2.

3.
  2.   Členské státy zajistí, aby určení výše, do které systém pojištění vkladů ručí podle odstavce 1 tohoto článku, splňovalo podmínky stanovené v čl. 30 odst. 2.

3.

2.

4.   Příspěvek ze systému pojištění vkladů pro účely odstavce 1 je v hotovosti.

4.
  3.   Příspěvek ze systému pojištění vkladů pro účely odstavce 1 je v hotovosti.

4.

3.

[...]“

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je objasnit právní základ, podle něhož systém pojištění vkladů ručí za výši svých ztrát, pokud došlo k likvidaci instituce namísto řešení jejích problémů. Za druhé, podle směrnice 94/19/ES mohou k systému pojištění vkladů náležet pouze úvěrové instituce.

Cílem navrhované změny je objasnit právní základ, podle něhož systém pojištění vkladů ručí za výši svých ztrát, pokud došlo k likvidaci instituce namísto řešení jejích problémů. Za druhé, podle směrnice 94/19/ES mohou k systému pojištění vkladů náležet pouze úvěrové instituce.

Návrh ECB vypustit čl. 99 odst. 2 souvisí s návrhem zavést pravidlo přednosti vkladatelů. Viz rovněž navrhovaná změna č. 11.

Návrh ECB vypustit čl. 99 odst. 2 souvisí s návrhem zavést pravidlo přednosti vkladatelů. Viz rovněž navrhovaná změna č. 11.

---

(1)  Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.

1

(2)  ESCB poskytuje vnitrodenní úvěr úvěrovým institucím a investičním podnikům usazeným v Evropském hospodářském prostoru, jakož i omezenému počtu jiných způsobilých subjektů. Viz zejména příloha III obecných zásad ECB/2007/2 ze dne 26. dubna 2007 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2), (Úř. věst. L 237, 8.9.2007, s. 1). ESCB kromě toho poskytuje likviditu v souvislosti s měnovou politikou. Viz kapitoly 3 a 4 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (Úř. věst. L 331, 14.12.2011, s. 1).

2

(3)  Viz Výroční zpráva ECB 1999, s. 98, a dokument „Financial Stability Review“ z prosince 2006, s. 172.

3

(4)  Viz Konvergenční zpráva ECB 2012, s. 29.

4

(5)  Viz příspěvek ESCB k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, květen 2011, s. 4 a 5.

5

(6)  Viz odstavec 6.3 stanoviska ECB CON/2010/83 a odstavec 4 stanoviska CON/2011/103.

6

(7)  Viz čl. 3 odst. 3 navrhované směrnice.

7

(8)  Ve vztahu k ESCB viz čl. 127 odst. 5 Smlouvy a článek 3.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

8

(9)  Článek 123 Smlouvy. Viz rovněž Konvergenční zpráva ECB 2012, s. 29.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou 9.

10

(11)  35. bod odůvodnění navrhované směrnice.

11

(12)  V tomto směru viz rovněž Sdělení Komise – Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2).

12

(13)  Postavení věřitele s právem na přednostní uspokojení pohledávky je pro systém pojištění vkladů zakotveno v čl. 94 odst. 1 zákona o úpadku bank (Darjaven vestnik č. 92, 27.9.2002).

13

Darjaven vestnik

(14)  Postavení věřitele s právem na přednostní uspokojení pohledávky je v případě vkladatelů zakotveno v čl. 4 odst. 16 zákona 3746/2009, kterým se provádí směrnice 2005/14/ES o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel, směrnice 2005/68/ES o zajištění a jiná ustanovení (FEK A 27, 16.2.2009). Postavení systému pojištění vkladů zakotvuje čl. 13a odst. 4.

14

(15)  Zákon o úvěrových institucích ze dne 5. října 1995 (LV 163(446), 24.10.1995). Přednostní pořadí pro pojištěné vkladatele zavedl čl. 192 odst. 1 dne 21. května 1998.

15

(16)  Zákon CXII z roku 1996 o úvěrových institucích a finančních podnicích (Magyar Közlöny 1996/109, 12.12.1996), konkrétně hlava XV zákona o podrobnostech systému pojištění vkladů. Čl. 183 odst. 1 zákona zakotvuje právo na přednostní uspokojení všech, a nikoli jen pojištěných pohledávek z vkladů.

16

Magyar Közlöny

(17)  Viz článek 166-A konsolidované verze nařízení vlády č. 298/92 ze dne 31. prosince 1992 o právním rámci pro úvěrové instituce a finanční podniky (D.R. č. 30, I, 10.2.2012).

17

(18)  Nařízení vlády č. 10/2004 o řízení při soudní reorganizaci a konkurzu úvěrových institucí, ve znění pozdějších předpisů, zejména článku 38, zakotvuje právo na přednostní uspokojení pohledávek z pojištěných vkladů, včetně pohledávek systému pojištění vkladů vzniklých z titulu vyplacení náhrad pojištěným vkladatelům, po uhrazení všech nákladů týkajících se konkurzního řízení (Monitorul Oficial al României, část první, č. 84, 30.1.2004).

18

Monitorul Oficial al României

(19)  Viz stanovisko ECB CON/2011/83.

19

(20)  Viz Výroční zpráva ECB 1999, s. 98 a dokument ECB „Financial Stability Review“ z prosince 2006, s. 172.

20

(21)  Viz čl. 31 odst. 7 navrhované směrnice.

21

(22)  Viz články 26 a 29 navrhované směrnice.

22

(23)  Viz 28. bod odůvodnění navrhované směrnice.

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).

24

(25)  Viz příspěvek ESCB k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, květen 2011.

25

(26)  Viz 9. bod odůvodnění.

26

(27)  Viz čl. 17 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

27

(28)  Viz 10. bod odůvodnění.

28

(29)  Viz dokument ECB „Report on the lessons learned from the financial crisis with regard to the functioning of European financial market infrastructures“ z května 2010.

29

(30)  Viz příspěvek ESCB k veřejné konzultaci Evropské komise k technickým podrobnostem možného rámce EU pro ozdravné postupy a řešení problémů bank, květen 2011, s. 6, odstavec 9.

30

(31)  Viz stanovisko CON/2011/103.

31

(32)  Viz poznámka pod čarou 9.

32

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 12.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/25

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

11. února 2013

2013/C 39/02

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3391 |
| JPY | japonský jen | 125,12 |
| DKK | dánská koruna | 7,4617 |
| GBP | britská libra | 0,85350 |
| SEK | švédská koruna | 8,5754 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2294 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,3795 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,240 |
| HUF | maďarský forint | 291,72 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6995 |
| PLN | polský zlotý | 4,1537 |
| RON | rumunský lei | 4,4003 |
| TRY | turecká lira | 2,3744 |
| AUD | australský dolar | 1,3029 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3494 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,3847 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6081 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6599 |
| KRW | jihokorejský won | 1 464,81 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,9345 |
| CNY | čínský juan | 8,3458 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5765 |
| IDR | indonéská rupie | 12 869,99 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1492 |
| PHP | filipínské peso | 54,535 |
| RUB | ruský rubl | 40,4000 |
| THB | thajský baht | 39,972 |
| BRL | brazilský real | 2,6429 |
| MXN | mexické peso | 17,0970 |
| INR | indická rupie | 72,1170 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3391

JPY

japonský jen

125,12

DKK

dánská koruna

7,4617

GBP

britská libra

0,85350

SEK

švédská koruna

8,5754

CHF

švýcarský frank

1,2294

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,3795

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,240

HUF

maďarský forint

291,72

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6995

PLN

polský zlotý

4,1537

RON

rumunský lei

4,4003

TRY

turecká lira

2,3744

AUD

australský dolar

1,3029

CAD

kanadský dolar

1,3494

HKD

hongkongský dolar

10,3847

NZD

novozélandský dolar

1,6081

SGD

singapurský dolar

1,6599

KRW

jihokorejský won

1 464,81

ZAR

jihoafrický rand

11,9345

CNY

čínský juan

8,3458

HRK

chorvatská kuna

7,5765

IDR

indonéská rupie

12 869,99

MYR

malajsijský ringgit

4,1492

PHP

filipínské peso

54,535

RUB

ruský rubl

40,4000

THB

thajský baht

39,972

BRL

brazilský real

2,6429

MXN

mexické peso

17,0970

INR

indická rupie

72,1170

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 12.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/26

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. prosince 2012

o seznamu svátků na rok 2014 pro orgány Evropské unie

2013/C 39/03

SVÁTKY V ROCE 2014

| 1. ledna | středa, Nový rok |
| --- | --- |
| 2. ledna | čtvrtek, den po Novém roce |
| 17. dubna | Zelený čtvrtek |
| 18. dubna | Velký pátek |
| 21. dubna | Velikonoční pondělí |
| 1. května | čtvrtek, Svátek práce |
| 9. května | pátek, výročí Schumanovy deklarace z roku 1950 |
| 29. května | čtvrtek, Nanebevstoupení Páně |
| 30. května | pátek, den po Nanebevstoupení Páně |
| 9. června | Svatodušní pondělí |
| 21. července | pondělí, státní svátek Belgie |
| 15. srpna | pátek, Nanebevzetí Panny Marie |
| 24. prosince až 31. prosince | středa
  6 dní na konci roku
  středa |
| CELKEM | 18 dnů |

1. ledna

středa, Nový rok

2. ledna

čtvrtek, den po Novém roce

17. dubna

Zelený čtvrtek

18. dubna

Velký pátek

21. dubna

Velikonoční pondělí

1. května

čtvrtek, Svátek práce

9. května

pátek, výročí Schumanovy deklarace z roku 1950

29. května

čtvrtek, Nanebevstoupení Páně

30. května

pátek, den po Nanebevstoupení Páně

9. června

Svatodušní pondělí

21. července

pondělí, státní svátek Belgie

15. srpna

pátek, Nanebevzetí Panny Marie

24. prosince až 31. prosince

středa

6 dní na konci roku

středa

CELKEM

18 dnů

Lucembursko: stejné dny jako v Bruselu.

Pracovat se znovu začne v pondělí 5. ledna 2015.

Aniž by byl dotčen časový plán svátků na rok 2015, bude pro tento rok pátek 2. ledna 2015 považován za svátek.

Komise si vyhrazuje možnost změnit tato rozhodnutí, bude-li to vyžadovat služba.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská investiční banka

| 12.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/27

---

Evropská cena EIB

2013/C 39/04

Evropská cena EIB vznikla, aby bylo možné ocenit a stimulovat excelenci v oblasti ekonomického a sociálního výzkumu, jakož i provádění výzkumu a šíření poznatků výzkumu. Výzkum by se měl konkrétně týkat evropského rozvoje a evropské integrace. Cena EIB bude udělována každoročně počínaje rokem 2013. Zahrnuje „Cenu za mimořádný přínos“ s finanční odměnou 40 000 EUR a „Cenu mladého ekonoma“ s finanční odměnou 25 000 EUR. Tématem Ceny EIB pro rok 2013 je „Růst, zaměstnanost a konvergence ve vztahu k Evropské unii“.

Podrobnější informace a nominační formuláře získáte kliknutím na tento odkaz: http://institute.eib.org/2013/01/1st-european-eib-prize/

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 12.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/28

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2013/C 39/05

| 1. | Komise dne 1. února 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik B & C Industrieholding GmbH („BCIH“, Rakousko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií a prostřednictvím následné veřejné nabídky na koupi akcií kontrolu nad podnikem AMAG Austria Metall AG („AMAG“, Rakousko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 1. února 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik B & C Industrieholding GmbH („BCIH“, Rakousko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií a prostřednictvím následné veřejné nabídky na koupi akcií kontrolu nad podnikem AMAG Austria Metall AG („AMAG“, Rakousko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku BCIH: holdingová společnost spravující obchodní podíly v průmyslových podnicích. Společnost je ve výlučném vlastnictví a pod výhradní kontrolou rakouského soukromého fondu B & C Privatstiftung. Podnik BCIH má kontrolní podíl v podniku Lenzing AG a holdingu Semperit AG. V podniku AMAG držel podnik BCIH již před předmětnou transakcí nepřímý 29,99% podíl, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku BCIH: holdingová společnost spravující obchodní podíly v průmyslových podnicích. Společnost je ve výlučném vlastnictví a pod výhradní kontrolou rakouského soukromého fondu B & C Privatstiftung. Podnik BCIH má kontrolní podíl v podniku Lenzing AG a holdingu Semperit AG. V podniku AMAG držel podnik BCIH již před předmětnou transakcí nepřímý 29,99% podíl,

| — | podniku AMAG: výrobce primárního hliníku a hliníkových polotovarů pro různá odvětví zpracovatelského průmyslu, působí v celosvětovém měřítku. Podnikatelskou činnost lze rozdělit do tří divizí: výroby kovů, slévárenství a válcování kovů. |
| --- | --- |

—

podniku AMAG: výrobce primárního hliníku a hliníkových polotovarů pro různá odvětví zpracovatelského průmyslu, působí v celosvětovém měřítku. Podnikatelskou činnost lze rozdělit do tří divizí: výroby kovů, slévárenství a válcování kovů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---